TÁRSULATI ÜGYEK. 
72 
rites nevet adtak. Ide számíttatnak mindazon fosszil moszatok, a melyek a mostani 
édes- és sósvizekben éló Confervákra emlékeztetnek, de a melyek fajilag nem 
azonosíthatók az éló moszatoknak egyikével sem. Eddigelé 18 ilyen alak lón isme¬ 
retessé, köztük egy magyarországi új faj is, a melyet az elóadó a Kolozsvár mel¬ 
letti Felek vidékéről, harmadkori márga-palából írt le és egyelőre csak Confervites 
sp. jelzéssel említ föl. Schimper ellenében ismét helyreállítja a frankoniai liaszból 
való Confervites Braunianus, Schenk fajt, melyet Schimper harasztok gyökérszálai¬ 
nak tartott, holott ezen a jogon még akár 2—3 más Confervites fajt is erre a sorsra 
lehetne juttatni; jogosnak tartja és ajánlja továbbá ama sajátságos fajnak az új 
elnevezését, melyet Sieber Confervites cfr. capilliformis néven említ egy csehországi 
tertiter csiszoló palából s a mely két különböző faj jellemét viseli magán és ennél¬ 
fogva egyikkel sem azonosítható. Az előadó azt véli, hogy a moszatok eme cso¬ 
portja a Chondritek nagy csoportjából vált ki és nézetének okadatolására azt hozza 
föl, hogy a legelőbb megjelent Conferviták még nagyon is emlékeztetnek a Chon- 
dritekre, a melyek épen akkor, t. i. a harmadkorbau haltak ki, midőn az újonnan 
fellépő Conferviták a fajok nagyobb számával kezdettek szerepelni. Ezek a mo¬ 
szatok rendszertani kétes helyzetüknél fogva stratigraphiai czélokra nem alkalma¬ 
tosak, de figyelmet érdemelnek kőzetaikotó természetük okán, a melyre legelőször 
Cohn hívta fel a figyelmet. E növények a szénsavas vizekből a szénsavat saját 
táplálkozásukra kiválasztják s ily módon a szénsavas meszet leülepedésre kénysze¬ 
rítik. Ily módon magyarázta ki Cohn E. a római Campagnában tömegesen előfor¬ 
duló travertin, Ludwig R. a Rajna vidékén előforduló mészpadok, Jentzsch pedig 
a szászországi diluviumban található lőszbábok nagy részének keletkezését. 
2. Dr. Schafarzik Ferencz A földrengési bizottság eddigi (1882. évi) működésé¬ 
ről tett jelentést. (Előterjesztése a legközelebbi füzetek egyikében fog megjelenni.) 
3. Kalecsinszky Sándor : Egy yölniczbányai chalkopyrit mennyiségi elemzésé¬ 
nek eredményeit mutatta be. (L. a jelen füzet 55-ik lapján.) 
4. Dr. Szterényi Hugó : Krassó-szörénymegyei eruptív-kőzetekről . Ó-Sopot és 
Dolnja-Ljubkova községek közt nagyszámú eruptiv-kőzet fordul elő, a melyekből 
Böckh János úr, a m. kir. földtani intézet igazgatója 1880-ik évi fölvételei alkal¬ 
mával nagyobb sorozatot gyűjtött és gyűjteményének egy részét szives volt az elő¬ 
adónak tanúlmányozás és feldolgozás végett átengedni. A Földtani Közlöny 1880. 
évi folyamában megjelent « Szörény megyei eruptív kőzetek » czimü értekezésében 
előadó többek között a Pattasch, Lapusnyisel és Prigor mellett előforduló eruptív 
kőzeteket már mint trachytokat irta volt le, jóllehet biztos korviszonyuk nem volt 
megállapítható ; hanem petrographiai indokok mellett főtámpontúl szolgáltak az 
Almás harmadkori medenczéjében, nevezetesen pedig a Slatinik völgyben, eredeti 
helyen talált biotitos trachyltufák. Ez a körülmény már akkoriban arra a sejte¬ 
lemre adott okot, hogy idővel talán ezen a vidéken kisebb-nagvobb kibbukkanások 
a trachytok fő tömegének feltalálására fognak vezetni. Ez a sejtelem Böckh igaz¬ 
gató úrnak még ugyanazon évi (1880) felvételei alkalmával beteljesült. 0 ugyanis 
Ó Sopottól délre gneiszban több mint egy mérföldnyi hosszaságban azideig 
tökéletesen ismeretlen krétakorú lerakodást fedezett föl, melyet több helyen 
eruptív kőzetek törnek keresztül; ezeknek korviszonya tehát nyilvánvaló, azaz a 
kitörés a harmadkorban következhetett be, még pedig a földpát chronologiai jelen- 
