74 
TÁRSULATI ÜGYEK. 
valódi Nummulitot határozott meg Florida nyugati partjairól beküldött fehér 
morzsalékos mészkőben. Példányokat mutatott, de sőt kérésemre adott is belőlök 
néhányat, a melyeket ezennel van szerencsém bemutatni. 
Visszatérésem után meghatározásának eredményét kinyomatta s egy külön 
példányt abból meg is küldött. „ On the Occurence of Nummulitic deposits in Florida 
and the Association of Nummulites with a Fresli-Water Fauna” by Angelo Heilprin. 
Philadelphia 1882. 
A Nummulit-példány igen jó állapotban van, a kamarák keresztmetszete 
tisztán kivehető, de mivel valóságos Nummulitokkal nem hasonlíthatta össze, 
csak annyit mond, hogy a pyreneusi eoczén némely fajához közel áll és általában 
a Nummulites plicatae csoportjába tartozik, de hogy új faj-e vagy sem, azt határo¬ 
zottan nem mondhatja ki. Egyelőre tehát ajánlatosabbnak tartja Nummulites \Vill- 
coxi- nak elnevezni. 
Reményiem, hogy Hantken úr, kire különösen gondoltam, midőn e példá¬ 
nyokat kértem, a kivánt tájékozást e részben meg fogja adni. 
Megjegyzendő még erről a Nummulitről, hogy az fiatalabb, különösen plic- 
czénnek tartható édesvízi kagylókkal fordul elő, annak tehát régibb, de eddig fel 
nem talált rétegéből kellett kiválnia, mely Florida nyugati partján a tenger színe 
alatt terülhet el, a hullámok alatt kiszabadulván, fölebb tolatott és összekeveredett 
az oda mosott felső édesvízi puhányokkal, a melyek plioczénkoriaknak tartatnak. 
2. Inkey Béla : A nagyági glauch-képzödményekről. Előadó megismerteti a 
nagyági bányákban előforduló breccia-teléreket, a melyeket ott a bányászok 
glauch- nak neveznek. A legkülönbözőbb vastagságú és igen szabálytalan hálózatot 
képező hasadékokat feketésszürke kemény agyagnemű alapanyag, a mellékkőzet¬ 
nek számos szögletes töredékeivel tölti be. A glauchok mind a zöldkő-tracliyton, 
mind a közbeékelt üledékes harmadkori kőzeteken keresztültörtek ; az ércztelérek- 
nél azonban minden esetben régiebbek. A mellékkőzethez és az érczteléivkhez való 
viszonyuk, valamint töredékeik minősége sok érdekes vonatkozást mutat, melyek¬ 
nek gondos megfigyelése a bányaművelésre nézve is bír jelentőséggel. A nagyági 
glauch hal azonos a verespataki glanvm, nemkülönben előfordul Zdraholcz, Ruda- 
bánya, Vulhoi és Offenbánya bányáiban. Dr. Hofmann Nagybánya vidékén, ú. m. 
Ivapnik, Felsőbánya, Turcz és Bikkszád bányahelyeken talált valóságos glauchot, 
dr. Tietze Emil pedig Tenka bányában, Szerbiában. 
Az irodalom többször említi a glauchot, p. o. Grimm, Cotta, Höfer, 
Pozsepny és Tietze közleményeiben. Keletkezését Höfer, Pozsepny és Tietze 
iparkodtak megmagyarázni; az első eruptiv kőzetnek tekinti, a mi határozottan 
téves; Pozsepny régebben iszapvulkáni működés terményének nézte, újabban 
pedig az angol dowky nevű telérek analógiájára felülről betöltött liasadékoknak 
gondolja; Tietze végre a harzi „Gangthonschiefer”-xe hivatkozván, vetődésfolya¬ 
matokra vezeti vissza a glauch keletkezését. Előadó Pozsepny régibb nézetéhez 
csatlakozik: szerinte a glauch-képződés a nagy trachyt eruptió tektonikai utó¬ 
játéka; a hasadékképződés a megszilárdult új trachythegység fokozatos megülepe- 
désének következménye és az iszapos anyagnak erőszakos benyomulása a talaj¬ 
vizek zavart viszonyai folytán képződő földalatti víz- és iszapmedenczék által 
volna magyarázható. Mindenesetre a glauchok a telérképződésnek egy külön nemét 
