TÁRSULATI ÜGYEK. 
75 
mutatják, mely valószínűleg még sok vulkáni vidéken lesz kimutatható és mely¬ 
nek megkülönböztetésére a nagyági tájszó alkalmasnak látszik. 
Az előadás egy részlete azon nagyági monographiának, melyet az előadó a 
kir. magy. természettudományi társulat megbízásából írt. A glauch természetéről 
szóló fejtegetéseket számos rajz és kőzetpéldány bemutatásával illusztrálta. 
Dr. Szabó József megjegyzi Inkey előadására, hogy Izland szigetén szin¬ 
tén ismernek hasonló glauchszerű kőzetet, a melynek a létrejöttét azonban ott 
sem lehet átalános csuszamlásnak tulajdonítani, hanem ott is egy olyan vulkáni 
iszapnak felel meg, melynek kitörése az ércztelérek képződését megelőzte. Szabó 
kiemeli továbbá a bemutatott rajzok tanulságos voltát, de szükségesnek tartaná, 
hogy a szóban forgó glauch chemiai és górcsövi úton is megvizsgáltassák. 
Erre Inkey kijelenti, hogy a glauchot górcsövileg már meg is vizsgálta, s 
hogy benne sok agyagos pelyhes folton kívül ép ásványokat, földpátot vagy 
egyebeket nem talált; de igen gyakori benne a mellékkőzetből származó törmelék. 
3. Bernáth József : A Kelenföldön (Buda határában) eszközölt uj föld-fúrá¬ 
sokról. A budapest-pécsi új vasút építése alkalmával a Kelenföldön és ennek 
szomszédságában több helyen kutat fúrtak, hogy a pályaudvar szükségletére és 
legkivált a mozdonyok számára elegendő mennyiségű vizet nyerjenek. Vizet 
bőségesen kaptak ugyan minden kútban, de ez minőségénél fogva nem volt alkal¬ 
matos a mozdonyok táplálására, minthogy jelentékeny kazánkövet hagyott hátra. 
Az első kutat fúrták az indóház udvarán, a másodikat a promontori út mellett, 
a Buda-promontori határárokban ; a harmadikat ugyanazon árokban, de csak 30 
méternyi távolságban a Duna partjától, a negyediket pedig közvetetlenül a Duna 
partján. A fúrás alatt pontosam följegyzett rétegsorozatból — mely főleg agyagból, 
tályagból, ezeknek homokos módosulataiból és kavicsrétegekből áll — kitűnik, 
hogy a rétegek az első fúrástól keletre, azaz a Duna felé dűlnek, innét azonban 
különösen a mélyebbek a harmadik kút felé emelkednek és így egy földalatti 
hátat — egy vízválasztót — alkotnak a keserűvíz medenczéje és. a Duna édesvize 
közt. Ez a körülmény arra utalna, hogy a keserűvízforrások védteríilete egészen 
idáig terjesztessék ki. Végül megjegyzi előadó, hogy kivánatos lenne a fúrási 
próbákat szakember által geológiai szempontból megvizsgáltatni. 
4. Kalecsinszky Sándor : A rozsnyói vasas ásványvíz mennyiségi elemzése. 
(A legközelebbi füzetben egész terjedelmében meg fog jelenni.) 
5. Dr. Pethő Gyula : Néhány őslénytani adat a cserevízi felső krétarétegeket 
illetőleg. Előadó a múlt nyáron Dr. Kocn Antal egyetemi tanár és Szontagh 
Tamás társaságában a Fruska Gora hegységbe tett kirándulását ismertette s 
gyűjtéseiből nehány nevezetes kövületet mutatott be. (Alkalmilag bővebben 
ismerietjük.) 
I. VÁLASZTMÁNYI ÜLÉS 1883 JANUÁR 3-ÁN. 
Elnök: Reitz Frigyes. 
A titkár felolvassa ama bizottság veteményes jelentését, mely a múlt 
deczemberi választmányi ülésből azzal a megbízással küldetett ki, hogy a 
Földtani Közlönynek a magyar kir. földtani intézettel közösen leendő kiadá- 
