A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1882-RŐL. 
146 
A grauvakke-kvarczit kepezi a Schiefer-hegy főzömét; innen D.-re s 
DDK.-re még két apró foltban bukkan az ki, a sásony-brucki út mellett 
pedig kőbánya által van feltárva, hol ezen anyagot útkavicsolásra nyerik. 
A grauvakke-rnészkő és dolomit a «Zeiler»-hegyet, a Schiefer-hegy 
előkupjait s a «Moritzhöhé»-t teszi össze; ez utóbbi hegy déli es délkeleti 
lejtőjén a rendesen tobbé-kevésbbé dolomitosodott mészkő meglehetősen 
tiszta mészkővé válik. 
E régi képződményeket lajta-mészkő es eonglomerát veszi körül, ille¬ 
tőleg takarja el. Sásony és Nyúlás közt lágy és morzsás lajtamészkö övezi 
a Hackel- és Jungerhegy csillámpaláját. A Zeiler-, Schiefer-hegy és a 
Moritzliöhe körül lajtamészkö és eonglomerát rakódott le, mely utóbbi 
nevezetesen a Zeiler-hegy K.-i és a Moritzliöhe E-i lejtőjén sok grauvakke- 
mészkő-görélyeket mutat s durva konglomeráttá lesz. A Moritzhöhe éj¬ 
szaki lejtője felé azonkívül egy elszigetelt foltban conglomerát-padok tele¬ 
pülnek a dolomitos mészkőre. Egy ponton, a «Báckerkreuz»-től K.-re, az 
út mellett, pontusi agyag alatt csaknem lapos felületű területen szinten 
mutatkozik a lajtamészkö, és kibukkan az végre a nyulasi vámháztól D.-re, 
a szöllőkben, hol a terület lépcsőzetesen ereszkedik a Fertő felé. Elterje¬ 
dése — mint látjuk — tehát itt is nag^y. 
Több kőbányában fejtik a lajta-mészkövet e területen is, nevezetesen 
fejti azt Krukenfellner a Zeiler-kőbányában, Amelin az ú. n. Király- 
hegyen stb. 
A szármát mészkő a szóban levő területen csak apróbb részletekben 
jelenik meg a felületen. Látjuk azt a Zeilerhegygyel szemben lévő Király- 
liegyen keskeny szalagban a Klupser-Winkler-féle kőbányákig vonulni. 
Innét E-ra csakhamar kiékűl, mert az ez utóbbi kőbányáktól csak mintegy 
200 m.-nyíre É-ra fekvő Amelin-féle kőbányában a pontusi emelet csaknem 
vízszintes rétegei már egyenesen a meredekebben dűlő lajta-mészkőre tele¬ 
pülnek. A Klupser-Winkler-féle kőbányáktól K-re s ezekkel szemben 
aztán újra találkozunk a szármát lerakodásokkal. Ezek t. i. a Király- és 
Zeiler-hegy közt letezö, völgyszerű mélyedésen túl az utóbbi hegy lejtőjén 
felhúzódnak egészen annak dolomitosodott grauvakke-mészkőből álló ge- 
rincze É.Ny-i végéig. — E. felé látható a szármát mészkő a legnagyobb¬ 
részt már elhagyott Zeiler-kőbányákban, ezektől E.-ra egy kísérleti kőbá¬ 
nyában, valamint a Báckerkreuztől ENy-ra a szántóföldek közt fekvő 
s már régen elhagyott kőbányában. A Zeiler-hegy délkeleti lejtőjén újra 
találjuk a szármát mészkövet, mely itt a szélső, I). felé előretódult grau- 
vakkemész-dombhoz közel lej) fel, s K-re a nevezett hegy délkeleti olda¬ 
lán jelenlevő mélyedésig, az erdő és a szőllök szélen, nyomozható. — 
E mélyedésen túl, a lajta-mészkő zónáján belől, csak apró foltként lép fel. 
A Schiefer-hegy kvarczitgerinczétől DDNy-ra eső kis csúcsot szármát 
mészkő képezi, és ép úgy találjuk azt, apró részletben a lajtamészkőre 
