FÖLVÉTELI JELENTITEK. 
151 
5 . JELENTÉS AZ 1882 . ÉVBEN VERSECZ KÖRNYÉKÉN ESZKÖ¬ 
ZÖLT FÖLDTANI FÖLVÉTELEKRŐL. 
HaLAVÁTS GrYULÁ-tÓl. 
Északról közvetetlenűl csatlakozva a megelőző (1881) évben felvett 
területéhez, Temes- és Krassó-Szörénymegyék területen, Mramorak, Ká¬ 
rolyfalva, Yersecz, Oravicza környéken folytattam a nyáron felvételeteimet, 
keleti határul a Csiklova-Majdan közt jelentkező kristályos palákat veven. 
71. 73. 74 71. 72 71. 72 72 
A hejárt terület a táborkari térképek -====— ; ; —r 
ALI ALII ALII! XL1V 
jelű lapjaira esik, s nagysága 205 □ mérföld. 
Az Alföld síkjából hirtelen kiemelkedő verseczi szigethegység terüle¬ 
tem legmagasabb pontja (a kudriczi csúcs 043 mét., a verseczi Várhegy 
412 inét.), melyet keletről és délről alacsonyabb dombok (Kakasdiánál a 
Dumbráva 235 met., Vránynál a Gyalu-Vrányi 212 mét., Kustélynál a ha¬ 
sonnevű domb 105 mét.), míg nyugatról az Alföld síkja (átlag 100 méter) 
vesz körül. 
A szóban forgó terület alkotásában kristályos jialák, neogén-, dilu- 
viális és jelenkori képződmények vesznek reszt. 
A kristályos palák a verseczi szigethegységet alkotják, s Versecz, 
Kis-Sredistye, Messicz, Solsicza, Varadia környékén constatáltatott elő¬ 
fordulásuk. 
Egy hatalmas (körülbelül 15 kilom. vastag) képződmény ez, mely sza¬ 
bályosan keletnek (6—7 hóra) dől 40—00 fokkal; s csak Versecz közve¬ 
tetten környékén, a Várhegy és a szomszédos csúcsok északi lejtőin fordul 
meg a csapás, ÉD-böl KNy-ti lesz, a déli lejtőn azonban megmarad ÉD-nek. 
E kristályos pala-képződményben a főszerepet a gneisz viszi, rétegei 
közt azonban, s különösen a fedőbb részben, amphibolit, phillit és chlorit- 
gneisz, bár alárendeltebben is, jelentkezik. 
A fekvőbb részek gneiszsza az ú. n. szemes-gneisz szövegű. A nagy 
földpát (dr. Schafaezik F. úr szíves meghatározása szerint perthitliez hajló 
loxoklas) kristályokat tulnyomólag biotit (közte alárendeltebben muscovit) 
hullámszerűen hajlott rétegecskei veszik körül, s ezek és a földpát-kristá- 
lyok között vannak az apróbb kvarezszemek. 
Ez e képződmény fekvőbb részének typusa, melynek rétégéi közt 
alárendelten apró szemcsés, tulnyomólag apró muscovit (csak kevés biotit) 
pikkelyeket s apró gránátokat tartalmazó válfaja a gneisznak jelentkezik. 
Vastagabban kifejlődve e válfaj Kis-Sredistyénél jő elő, hol fejtik. A Gya- 
kov-Yrli táján azonban ezen fehér csillámu gneisz durva szemcséjű lesz. 
