152 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI .JELENTÉSE 188-2-RŐL. 
nagy földpát-kvarczszemekkel és muscovit táblákkal és, mint esetleges elegy¬ 
rész, apró gránát es nagyobb turmalin-jegeczekkel.* A túr malin-jegeczek 
néha a 3 centim, vastagságot is elérik. Ily turmalintartalmu, öregszemü 
gneisze tájon, hömpöly alakban, minden árokban föltalálható, helyt állóan 
azonban csak egy helyütt, a Bonenplatte-ra vivő «Vadász-út» azon kanya¬ 
rodásánál láttam, hol ez a Gyakov-Vrh-ről jövő árkot keresztezi. 
Az Eichel-Ober északi lejtőjén pedig egy durvább szemcsés, gránitos 
szövegű gneisz jő elő. Kétfelé földpátot sikerűit dr. Sch a farzik úrnak benne 
konstatálni. Az egyik nagy, a karlsbadi ikertörvény szerint kristályosodott, 
kekes színű, ez ortlioklas (loxoklas); míg a másik apróbb szemekben 
jelentkezik, fehér színű, ez oligoklas. Az e két földpát közötti közöket pe¬ 
dig kvarcz-szemcsék és biotit-lemezek töltik ki. 
Kelet fele követve e képződményt, a fedőbb részben, a Ivudriczi 
Csúcs táján s azon túl, lassanként megváltozik a jelleme. A biotit-gneisz 
rétegei közt alárendeltebben amphibolitok és phyllitek jelentkeznek ; Sol- 
sicza-Varadia táján pedig a csillám-gneisz clilorit-gneisznak adja át az 
uralkodó szerepet, melynek rétégéi közt szintén nem hiányzik a finom 
szemcsés muscovit-gneisz s amphibolith. Solsiczánál a Vale-Füzesben lévő 
kőbányákban pedig oly chlorit-gneiszok vannak föltárva, melyek nagyobb 
mennyiségben vékony staurolith jegeczeket tartalmaznak. 
Böckh János igazgató úr, ki e képződmény fekvőbb részeit a hely¬ 
színén is látta, oda nyilatkozott, miszerint ez az általa az «Almás»-tól délre 
fekvő hegységben észlelt kristályos pala-csoportok középsőjével párhuzamo- 
sítliató; míg a fedőbb, a Ivudriczi csúcsnál kezdődő részt hajlandó volnék 
a felsőbb gneisz-csoportnak tartani. 
E kristályos pala szigethegységet köröskörül diluviális korú, sárga 
színű agyag veszi körül, mely alól a mélyebben bevágódó völgyekben a 
neogén-rétegek bukkannak ki. 
A neogén korú rétegek, területem legidősebb üledékei, két: a szár¬ 
mát és pontusi emeletét képviselik. 
A szármát-ondcX rétegei a medencze keleti partja mentén, Rornán- 
Csiklova, Román-Oravicza, Rakitova, Majdán táján, nem ep széles vonu¬ 
latban, követik azt; s folytatását kepezik a már a tavalyi jelentésemben** 
említett vonulatnak. A vonulat e része is azon durva homok, agyagos ho¬ 
mok, kavics, konglomerátból álló törmelék-kőzetek által alkottatik, melyet 
ott a deli részből leírok. 
Távol ezen, a part menten feltárt szármátkorú lerakódástól, Varadia 
közvetlen szomszédságában azon dombon, melyen a temetők vannak, egy 
: E turmalin-előjövetelről Stürzenbaum JózsEF-től jelent meg egy közlemény 
a Földtani Közlöny- ben III. köt. (1873), 231. lap. 
Földtani Közlöny XII., (1882) évfolyam 91. lap. 
