15i 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1882-RŐL. 
e réteg fölé körülbelül 1 decim, vastag, szilárd márgás homokkö-pad, 
majd vastagabb kékes agyag-réteg, benne Cardium, n. farm., s végül világo¬ 
sabb színű homok települt. Még tovább, Kustély és Yojvodincz közt, mára 
fedöbb rétegekben, egy Cardium sp. rosszul megtartott kőmagjára akadtam. 
Jabukánál pedig, a helység keleti végénél torkolló árokban, az ott föltárt 
fehér, sárga színű homokok közt egy kékes színű (száraz állapotban bar¬ 
nás-sárga) agyagos - rétegből: Cardium Schrnidti, M. HöRN-t. gyűjtöttem. 
Versecztől délre, a Sabran nevű düllőben, jelenleg a nagyméltóságú 
földművelés-, ipar- és kereskedelemügyi minisztérium egy artézi kutat furat 
a filloxerával ellepett szőlők víz alá merítése ezéljából. A fúrlyuk július hó¬ 
ban 161*33 mét. mély volt (azóta a fúrás szünetel) s a 31*5 métertől kezdve 
a pontusi emelet rétegeinek egymásutánjáról nyújt képet. Várady Gyula 
m. kir. bányabiztos úr szívessége folytán az e fúrlyuk által föltárt szelvény 
rendelkezésemre áll; adatai közül ezen jelentésben röviden a következő¬ 
ket közlöm : 
A 31*5 métertől a 87 méterig a homok-lerakodáson hatott át a fúró. 
A pontusi emelet ezen felsőbb részé tehát itt 55*5 mét. vastag. Az 58 mé¬ 
terben egy 60 centim, vastag lignittelepen, a 70-ik méterben pedig egy 18 
mét. vastag szürke homokon haladt át, melyből Várady úr szívességéből 
Congeria, sp. 
Unió, sp. 
T Űripara Sadleri, Partsch átmeneti alak a V. Cyrtonuqdwrá hoz.*' 
Viliipara spurid, Brus. var. 
« sp. nov. 
került intézetünk gyűjteményeibe. 
A 87-ik métertől fogva pedig kék agyagban haladt a fúrás. Hogy itt 
agyag fordul elő, míg a fölszínen, a képződmény kibúvásánál az ennek 
megfelelő lerakódás egy csokolád-színű agyagmárga, ezen petrographiai 
különbség a keleti parton jelenkező hatalmas mezozói korszaki; meszekben 
találja magyarázó okát. A 139 méterben egy 0*05 mét. vastag «kőréteg»-re 
akadtak, mely hihetőleg a márgában előjövő s föntebb említett szilárd 
padnak folytatása. A kék agyag ez idő szerint 54*33 mét. vastagságban van 
föltárva. Hogy teljes vastagsága mennyi? azt a további fúrás fogja meg¬ 
határozni; annyi azonban már ma is bizton kimondható, hogy már nem 
sokára véget ér, es hogy alatta szármátkorú homokos lerakodás követke¬ 
zik, melyben meg fogják kapni a keresett fölszálló vizet. 
Az eddig tárgyalt pontusi korú lerakodástól petrografiailag egészen 
; Paul és Neumayr. Die Congerien- und Paludinenschichfen Slavóniens und 
dérén Faunén. Taf. V., Fig. 19. 
