157 
FÖLVÉTELI JELENTÉSEK. 
csakis egyes pontokon lehet, s a lakosok ezeket fel is keresik ama csekély 
számú útaikkal, melyek az erdőséget átszelik. 
Lényegesen más kifejezést nyer múlt nyári működési területem ama 
része, mely a fentebbi szirtvonulat es az Almás közt szerepel. Bár ez is meg 
hegyvidék, de már alacsonyabb mint az előbb felemlített. Délkeleti irány¬ 
ban a mediterrán retegek kitöltötte Almás medenczebe ereszkedik, ennek 
éjszaknyugati szegélyét kepezven. 
E keleti részben kristályos paláink 3-ik csoportjában állunk, mi elegge 
megmagyarázza a megváltozott tájképet. Hosszú hátakban látjuk itt Mo- 
cseris és Lapusnik közt a kristályos kőzetek alkotta területet a falként 
emelkedő meszszirt-vonulat alól délkeleti irányban az Almás felé ki¬ 
nyúlni, a szintén délkeleti irányban húzódó Yalea Ducsinu, Yalea Mocse- 
risului, Ogasu Oroscsika és Yalea Lapusnik által egyes főrészekre felosztva, 
melyeknek mindegyike számtalan mellékárok és vízmosás által nyer 
további részletezést, es csak három pont az, mely hegyesebb alakja 
folytán már távolabbról kelti fel figyelmünket, eruptív kőzetek jelenlétét 
sejtetvén. Ezek a Lapusniktól északnyugatra emelkedő Yiru Kornyilor, 
V. Ivurmaturi és V. Doszului. 
Maguk a fővölgyek a meszterület alján képződnek, s a mész talpukig 
ereszkedik le. 
Mind a Yalea Ducsinuban, mind pedig a Yalea Mocserisuluiban gyö¬ 
nyörű források fakadnak ki a mészsziklák alján, mintegy sokszorosan pó¬ 
tolni kívánván azt, a mit a természet a határos magasabb mészterületen 
csak szórványosabban nyújtott az e vidéket felkeresőnek. E források vizé¬ 
ből nagyobb mennyiségben csapódott le mésztufa, így a Yalea Ducsinuban 
a Gutin nevű tájon, de nevezetesen a Yalea Mocserisuluiban, hol a Pojána 
móri kis fönsíkját alkotja. Ez utóbbi helyen falként áll előttünk a tufa a 
Pojána délkeleti szélen, becslésem szerint legalább is 1 5—20 méter vas¬ 
tagsággal, gyönyörű látványt nyújtván a falain lecsörgedező vízzel. Mint¬ 
hogy a mocserisi románok e mésztufát építési czélokra fejtik, kényelmesen 
figyelhetjük itt a mésztufa olykor bámulandó szépségű, legfinomabb virág- 
alakú kifejlődéseit, míg a nagyobb üregekben a stalaktitok közönséges 
alakjai csüngnek. E mésztufákkal krétameszeink töven állunk, s így min¬ 
denekelőtt fel akarom említeni, hogy itt egyúttal ama gránitvonulat jelen¬ 
léte is konstatálható, melyről már tavaly jelentéin,* hogy a Nerán átkelvén, 
Bucsáva területéről Mocseris határába is folytatódik, még pedig ama, Sztan- 
csilova és Bucsava közt képezett térd folytán inkább északkeletire átcsapott 
iránynyal. 
A szintén már tavaly jelzett szűkülése itt, hogy mondjam, már kez- 
* Böckh J. Az 188J. évben Krassó-Szörénymegyében végzett felvételre vonat¬ 
kozó geológiai jegyzetek. Földtani Közlöny. XI. 1881. pag. 234. 
