FÖLVÉTELI JELENTÉSEK. 159 
A bánsági felvételek körűi nagy érdemeket szerzett Kudernatsch* 
meg azon velemenyben volt, hogy a gránit a Minis és Nera közt nem jut 
napfényre es csak jobban délre, a Nerán túl bukkan ki ismét. Schlönbach** 
a lapusniki völgy gránitos kőzetét már ismerte, s itt gránitos gneiszen fek¬ 
vőnek mondja a meszet, megjegyezvén, hogy az előbbeni egészen hasonlít 
a Ponyászka ebbeli kőzetéhez. 
Nem valami széj), sőt mondhatom rossz feltárásokban mutatkozik a 
kérdéses kőzet a krétasziklák alján, de a mit eddig láttam s a mi kezeim 
közé került, azt, tekintettel arra, hogy a csillámlemezkék olykor némi távo¬ 
labbi párhuzamosságot árulnak el s ekkor a szöveget is kissé befolyásolják, 
a ki akarja, legfeljebb gneiszgránitnak nevezheti, de e kőzetnek a gránitok¬ 
tól való elválasztását megengedhetőnek nem tartom, nevezetesen, ha tekin¬ 
tettel vagyunk fellépesének egyéb viszonyaira is. 
E kőzet a Yalea Lapusnik legfelső részében mutatkozik, miután ez 
erős fordulatot tett éjszak felé, s előbb a völgy nyugati, később azonban 
ennek keleti oldalában is átható. 
Itt is többnyire kétféle csillám szerepel a kőzetben. Vannak felesegek, 
melyeknél a fehér csillám csaknem egyedül szerepel, mire a szóban forgó 
előjövetel nevezetesen déliebb részében tudok példát, más esetekben a 
biotit már sűrűbben jelentkezik, de még ekkor is a fehér csillám a túl¬ 
nyomó, láttam végre, nevezetesen jobban éjszak felé oly darabokat is, 
melyeknél határozottan a sötét biotit az uralkodó. 
A földpát rendesen fehér színű; itt-ott azonban gyenge világosvörös 
árnyalat is mutatkozik, különösen íelemlitendők azonban amaz ap>ró 
világosvörös gránátok, melyek azon mérvben látszanak dúsabban fellépni 
kőzetünkben, melyben túlsúlyra vergődik a muscovit. Ez utóbbi kőzet tel¬ 
jesen hasonlít amazokhoz, melyek szintén apró gránátok s tulnyomólag 
fehér csillám által kitüntetve számosabb ponton lépnek fel a mocseris- 
bucsávai gránit-vonulaton belül, s melyekről már korábbi felvételi jelenté¬ 
seimben szólottám. Végre meg csak azt akarom megemlíteni, hogy az imént 
tárgyalt lapusniki gránát-tartalmú gránit helyezkedését illetőleg is szabá¬ 
lyosan bele esik a déliebb vidéken szereplő granit-vonulat csapás-irányába, 
úgy hogy nézetéin szerint ennek természetszerű folytatását képezi éjszak 
felé, hogy meddig, az előttem ma még ismeretlen. Figyelmeztethetek azon¬ 
ban arra, hogy gránát-tartalmú gránitunkhoz hasonló féleséget Kuder- 
natsch is említ az általa térképezett éjszakiabb vidék granit-vonulatából a 
«la Tjeh»-nek mondott tetőről (1. c. p. 72.). 
Már ScHLÖNBACH-nak az előbb idézett helyen tett megjegyzéseiből tud¬ 
juk, s fentebb szintén mondám, hogy itt a Valea Lapusnikban az általam 
* Geologie des Banater Gebirgszuges Pag. 40. 
Ver lián dlungen dér 1;. 1;. geol. Beiclisansta.lt 1889. Pag. 269. 
