A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1882-ROL. 
160 
egyenesen a gránithoz állított kőzettel határosán csillámdus kőzet lép fel, 
melyet ő mint csillámpala-féle gneiszt idéz, ez utóbbinak az Almás felé 
való dőlésére utalván, valamint arra is, hogy ezt amphibol-pala és szer¬ 
pentin fedi. 
Mindenekelőtt megjegyzem, hogy a kristályos pala, melyről szólok, 
amaz átmeneti kőzetekhez tartozik, melyeknél egészen az egyéni tetszéstől 
függőnek tartom, vájjon ezeket még csillám-gneisznek vagy pedig már csil¬ 
lám-palának akarjuk-e nevezni. E paláinkkal szintén az esetben vagyunk, 
bár megfordított irányban, mint melyet dr. Tietze * jelöl, midőn a Dollija 
Ljubkova feletti csillám-palákról beszélve említi, hogy olykor csakugyan 
kétely támadhat, vájjon az ottani kőzet nem inkább gneisznek mint csillám- 
palának nevezendő-e ? 
Bizonyos az, hogy a Yalea Lapusnik szóban forgó kristályos kőzete¬ 
ben a fehér és setétbarna csillám mellett igen uralkodik a kvarcz, sőt 
vékony lemezkeket képez, de felette alárendelt, ha jelen van, a fehéres 
földpát. Korántsem kifogásolható tehát Schlönbách megjelölése, midőn 
csillámpala-féle gneiszről szólt, de én e kőzetet egyszerűen inkább már 
csillámpalának veszem. 
E csillámpala, melynek vízszintes vastagsága, legfedőbb rétegei és a 
gránit első fellépte közt számítva, a lapusniki völgyben mintegy 750 mé¬ 
terre rúg, 7 h —9 h 10° dűlést figyeltet 50—65° közt forgó dűlési szöggel, 
tehát tényleg az Almás felé dűl, mint ezt Schlönbách emlite. Csapásiránya 
ennek folytán ejszak-éjszakkelet és éjszakkelet közt tartja magát. 
A fellépte által jelölt övben, közvetlenül egy malom mögött, kis 
trachytos előjövetelt is figyeltem, legfekvőbb részeiben pedig, már közel a 
fekvőjében szereplő gránát-tartalmú gránithoz, három, de csak csekély 
foltban, granitos kőzeteket is láttam. 
Ezeknek egyike, még pedig a legfekvőbb, a völgy nyugati oldalában, 
világosvörös földpát és dús kvarcz-keverékből áll, meglehetős tömött álla¬ 
potban. Feher csillám szórványosabban mutatkozik, a világosvörös apró 
gránát gyakrabban van jelen. Aplitos kőzettel van dolgunk s kiegészítésűi 
megjegyezhetem, hogy a vörös orthoklas nagyobb darabokban itt-ott por- 
phyr-szerűleg is tűnik fel az általában tömött természetű, kőzetből. 
Egy második esetben még tömöttebb a kőzet, földpátja csakis fehér, 
az apró, világosvörös gránát bár szintén jelen van, de az igen apró, parányi 
csillám-pikkelyek mind a muscovitet mind pedig a biotitet engedik fel¬ 
ismerni. 
Meglehet, hogy ily előjövetelekre vonatkoznak Schlönbách megjegy¬ 
zései, midőn az általa gránitos gneisznek mondott kőzetnek a csillámpala 
Bánátéi' Gebirgsstock Pag. 41. 
