161 
FÖLVÉTELI JELENTÉSEK. 
féle gneiszszel való váltakozásáról tesz említést, a mit ily alakban eddig 
nem figyelhettem. 
Végre felemlíthetem, hogy két ponton csillámpalánkban is láttam 
az apró, világosvörös gránátokat még pedig a csillámpala legfekvőbb réte¬ 
geiben. A csillámpala tisztán rétegzett. 
Midőn az imént tárgyalt csillámpala övét a Valea Lapusnikban dél¬ 
kelet felé túllépjük, kristályos paláink 3-ik avagy felső csoportja területére 
jutunk, s innen Lapusnik helységéig csakis ennek kőzeteivel van 
dolgunk. 
Régi ismerősökre akadunk itt, melyekkel már találkoztunk a deliebb 
vidéken t. i. Mocseris és Bucsáva környékén, nemkülönben Ravenszkától 
nyugatra, honnan még tovább délre a Duna felé követhetők. 
Már korábbi felvételi jelentéseimből ismeretes, hogy ezek a bánsági 
nyugati granit-vonalat és kristályos paláink 2-ik avagy középső, az Almás¬ 
tól délre fekvő hegységben mondható kizárólag, általában pedig felette 
túlnyomólag csilláinpala és csillámgneisz alkotta csoport közt foglalván 
helyet, ez utóbbira települnek egy a Dalbosecztöl délnyugatra emelkedő 
Popova hegyen kezdődő s onnan az Oltány, Tilva Cornul s a t. áthúzódó, 
éj szakkelet-délnyugati csapást követő határvonal hosszában. 
Az öv, melyet kristályos paláink e harmadik, legfiatalabb csoportja 
képez, Bucsávától délre tudvalevőleg mindinkább összeszűkül, minthogy 
az Almástól délre kifejlődő 2-ik, csillámpala és csillámgneisz képezte 
vonulat éjszakkeletről délnyugat felé húzódó zónaként jelentkezik ugyan, 
de tudjuk azt is, hogy az itt tekintetbe eső gránit-vonulatunk Bucsávánál 
csapásirányát megváltoztatja, térdet kepez, s tovább délre éjszakdéli irány¬ 
ban halad, miáltal a 3-ik csoportunk kőzeteit határoló két öv mindinkább 
közeledik egymáshoz. Eltekintve a települési viszonyoktól, különben kris¬ 
tályos paláink 3-ik csoportja kőzeteinek petrographiai kinézése is elárulja, 
hogy itt már fiatalabb képződésekkel van dolgunk, mint a megelőző két 
csoport kőzeteit illetőleg, melyekkel nevezetesen az Almáson túl ismerked¬ 
tünk meg, minthogy kőzetei közt már phyllitek is szerepelnek, egyáltalában 
a félig kristályos állapot már sok esetben nyer kifejezést, bár más alkalom¬ 
mal még tiszta kristályos kőzetek is képviselvék mint p. o. jelleges am- 
phiboliták. 
Itt a Valea Lapusnikban is, miután a csillámpalát túlléptük, mindjárt 
kezdetben akadunk amphibolitákra, melyeknek rétegei délkelet felé dűlnek 
(a nyugati lejtő egyik mellékárka torkolatánál mintegy 75°-al). Az amplii- 
bolit-palák közt fagyagos természetűeket szintén láttam, szerpentinese- 
dett részekkel. 
Tovább a fedő felé sajátságos, szürkés-zöldes vagy zöldes palák jelent¬ 
keznek, melyek igen kvarczdusak, mi mellett finom chlorit-fele pikkelyeket 
tüntetnek fel. A völgy felsőbb részében e rétegek is még délkelet felé dül- 
11 
Földtani Közlöny. XIII. köt. 1883. 
