A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1882-RŐL. 
162 
nek, mint p. o. a Szalistye déli aljában, hol a dülést 9' 1 a szöget pedig 
45° találtam. Még tovább lefelé a völgyben, kvarczdusabb pyrit-tartalmú 
részek is- szerepelnek, s ezek vas-oxyd-hydrát következtében sokszor igen 
rozsdás kinézésüek, olykor pedig graphitos vegyülék következtében teljesen 
feketék. 
Egy helyt ily fekete, rozsdás részekkel átszőtt, rendesen kvarczdusabb 
kőzetekre kutatási kísérlet is foganatosíttatott, mire valószínűleg a tisztát- 
lan graphitos vegyülék folytán szénkibúvásra emlékeztető előjövetel indított. 
Mind ez utóbb említett rétegek már erős mállásnak indultak, midőn 
azonban itt már Lapusnik felé közeledünk, azt tapasztaljuk, hogy rétegeink 
dűlésiránya megváltozott, mert a zöldes, kvarczdús, szerpentinesedésnek 
indult paláinkat itt már nyugat-északnyugati (19 1 ') düléssel figyeltem a 
völgy keleti lejtőjében, hogy pedig ez nem localis, csakis a Yalea Lapus- 
nikra szorítkozó tünemény, arról könnyen meggyőződhetünk, ha a déliebb 
vidékén e tekintetben megejtett figyeleteket szem előtt tartjuk. Tekintsünk 
p. o. mindjárt a szomszédos Ogasu Oroscsikába, tehát az árok alsóbb részé¬ 
ben, közelebb az Almáshoz, itt is tulnyomólag 19 h 10°—2l h düléssel talál¬ 
tam az e helyt szintén sok esetben pyritben gazdag, rozsdás kinézésű, 
rendesen kvarczdús paláinkat; graphitos vegyülék itt is több ponton fordul 
elő, setétebb phyllitjeink némelyike pedig már igen emlékeztet agyag¬ 
palákra, habár közelebbi megtekintés mellett a félig kristályos természet 
még mindig felismerhető. 
Az imént említett rétegek dűlési szöge 45-—75° közt forog. Az árok 
felsőbb részében itt is megváltozott t. i. kelet-délkelet felé (7 h ) tartó dőlés¬ 
sel mutatkozott az ott szaporábban mint alantabb talált amphibolitos kőzet. 
Hasonló viszonyokat figyelünk amaz úton, mely az Oroscsikából a 
Czibuiki és Kapu Goronyeten át Szászkára és Pótokra vezet. 
Bár itt-amott kis eltérés sem hiányzik, azért e helyről is mondható, 
hogy közel a krétasziklákhoz, melyek itt, mint tudjuk, kristályos paláink¬ 
kal érintkeznek, főleg kelet-délkeleti vagy délkeleti (7 h 10°—8 h 5 0 ) a dülés, 
holott jobban délkeletre, a Czibuiki körül, éjszaknyugati dülést figyeltem 
(21 h ) az e ponton feketés közbetelepedéseket szintén föltüntető phylliteken. 
A még jobban délnyugatra következő Yalea Mocserisuluiba vagy pe¬ 
dig a Yalea Ducsinuba pillantván, ugyané szabályt ismerhetjük föl. Köze¬ 
lebb az Almáshoz t. i. majdnem kivétel nélkül e vidéken is 18 h , 19'TO 0 
vagy sőt 21 h dőlésekkel látjuk paláinkat, holott jj. o. a Valea Mocserisului 
legfelső részében, valamivel a Pojana móri mésztufája előtt, 8 h —9 h , tehát 
delkelet felé dűlnek az itt meredeken fölállított (80°), szerpentinesedésnek 
indult zöldes, kvarczdúsabb palák. 
így folytathatnám e tárgyat, de csak arra akarok még figyelmeztetni, 
miként még tovább délre p. o. Bucsáva körül s innen tovább délre szintén 
az látható, hogy kristályos paláink 3-ik csoportjának tagjai az általuk 
