165 
FÖLVÉTELI JELENTÉSEK. 
hogy az általában setetebb zöld anyagban a nemes szerpentin szép világo¬ 
sabb színei is láthatók. 
Még néhány megjegyzést akarok tenni kristályos paláink 3-ik cso¬ 
portját illetőleg. Többször lebegett szemem előtt azon kérdés, vájjon nem 
kell-e a 3-ik csoport legalább bizonyos, közelebbről persze ki nem jelöl¬ 
hető részéi korát illetőleg már carbonbeli lerakodásokra is gondolni, mint¬ 
hogy Kudernatsch a szomszédos éjszaki vidéken ily lerakódásokat tényleg: 
kimutatott, s ezekre vonatkozólag azt jegyzi meg, hogy a palák az őspala- 
íormatio tagjaihoz sokkal inkább hasonlítanak, mint a voltaképeni szedi - 
ment-kőzetekhez, és hogy láthatók kőzetek, melyek egészen agyagpala 
vagy chloritpala-féle kinezest nyernek.* 
Hasonló értelemben nyilatkozik Schlönbach is, midőn 1. c. p. á68- 
azt mondja, hogy a szomszédos vidék carbon-formatiója zöldes és szürke¬ 
barnás palákból, conglomerátákból és homokkövekből áll, melyeknek elsei 
az alattuk fekvő tisztán kristályos paláktól sokszor csakis szerves zárvá¬ 
nyaik folytán különböztethetők meg, s így fölötte nehezen különíthetők el 
ezektől; az idézett helyen alantabb a Bezova carbon-paláiról szólván, 
ismét hangsúlyozza, hogy ezek teljesen kristályos kőzetek kinézésé¬ 
vel bírnak. 
Kudernatsch 1. c. p. 8d még oda is nyilatkozik, hogy a Szagradia 
carbon-vonulata a Nera völgyébe, Lapusnik környékéig folytatódik. 
Kényes kérdéssel állunk mi itt szemben, mert ha a carbonbeli palák 
sokszor csakis szerves zárványaik folytán különböztethetők meg az alattuk 
települő tisztán kristályos paláktól, mint ezt Schlönbach mondja, akkor 
világos, hogy helyzetünk nem kedvező, mert a déliebb vidékén a Schlön¬ 
bach, de nevezetesen Kudernatsch által említett növényekre nem akad¬ 
hattam. 
Mind Kudernatsch mind pedig Schlönbach továbbá conglomerátokról 
es homokkövekről is beszélnek, de ily kőzeteket az általam eddig bejárt 
területről nem nevezhetek, és csakis két esetben láttam inkább brecciának 
mondható néhány laza tuskót, t. i. Bucsáva és Mocseris mellett, melyben 
a közeli kristályos-kőzet darabjai mészkötszer által tartatnak össze, s mely 
tehát teljesen locális képződés is lehet. 
Ily viszonyok közt ma nem tartanám eléggé okadatoltnak az általam 
bejárt terület 3-ik csoportja paláit, habár csak részben is, carbonbelieknek 
nyilvánítani. Különben a munka további folyamától kell várnom az e 
tekintetben még szükséges fölvilágosítást. 
Minthogy kristályos paláink 3-ik csoportjával foglalkozom, röviden 
mindjárt ama trachytos kitörésekről is akarok szólani, melyek csaknem 
kizárólag e csoport területén és ennek kőzetein törvén fel, ezeket helyen¬ 
ként átváltoztatták. 
* Kudernatsch 1. c. p. 81. 
