168 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZKT ÉVI JELENTÉSE I882-EŐL. 
szeinket innen szinten szakadatlanul követhetjük a Konuna Nyerganulűira, 
míg végre a Konuna Perszuluion át a bucsávai Yalea marebe jutnak. Nem 
lehet tehát kétely aziránt, bőgj 7 e lueszekben a Bucsán megkülönböztetett 
két krétacsoportunk mélyebbje, dr. Tietze ügynevezett weitzenriedi mesze 
áll előttünk. 
Nem kótelkedhetem továbbá azon, hogy a Buc-sáva táján mint mélyebb 
csoport megkülönböztetett meszek nem egyebek, mint folytatása ama 
rudistamész-vonulatnak, melyet Kudernatsch a működési területemmel 
éjszak felé szomszédos vidékre vonatkozó térképen, az ottani mészlera- 
kodások keleti szegélyeként tüntet fel, s melyre nézve munkájában* 
maga jegyzi meg, hogy ez a Nera völgyéig szakadatlanul folytatódik. 
Tudjuk továbbá azt is, hogy Kudernatsch e vonulat lueszeit tulnyo- 
mólag alsó rudista-emeletébe állítá (1. c. p. ! 37.) s így helyesen érvel¬ 
tem, midőn 1881-ben a bucsávai alsó csoport meszeiben Kudernatsch alsó 
rudista-meszét gyanítáru.** 
Már Kudernatsch hajlandó volt a fentebb említett keleti meszszegély 
legalsó tagjait a fehér jurához számítani (1. c. p. 137.), s részemről meg¬ 
jegyezhetem, hogy magam is ismerek a szirtvonulat hosszában két pontot, 
hol kretameszeink tövében és ezek közt keskeny szalagban oly közetek for¬ 
dulnak elő, melyeket minden eddigi tapasztalatom szerint, kövületek hiánya 
daczára, csakis jurakorbelieknek tekinthetek. 
így p. o. a Kersia móri déli oldalában akadtam szürke vagy sárgás, 
sőt viola foltokat mutató palás márgákra, melyek ott világos barnasárgás 
vagy szürke mészszel lépnek fel, mi mellett szürke szarukő vagy legalább 
piszkosfehér, finom lyukacsos kovásmész gumóként van kiválva e kőzetek¬ 
ben. Ezeket csakis jurabelieknek vehetem s krétameszeink közt egy résben 
jelentkeznek, melyet a Pojána Hodobasniczára vezető birkaút használ fel az 
óriási sziklákon való átkelési pontul. Hasonló tüneményt jelölhetek a Gu- 
tinból a Yalea Hodobasniczába felvezető völgyféle mélyedésből, hol szintén 
keskeny, jurái szaruköves meszek alkotta szalagot konstatálhattam, mely 
a Szorbi mikről a Yiru Solmului ejszaki odaláig követhető, mi által a Viru 
Solmului felső-krétabeli mesze e közbeékülö szalag által a fővonulattól 
elválasztatik. Ily szaruköves meszeket említettem már tavaly a Pojána Ar- 
száról valamint hozzá tehetem, hogy még tovább bent a krétafödte terüle¬ 
ten is több ponton ügyeltem kisebb mérvben ilyféle szaruköves jurái 
kőzeteket, mint p. o. a Tilva Scsiiüronye keleti oldalán, vagy pedig 
lazán heverő kavicsot, biztos jelei az ott különben is mutatkozó zavargá¬ 
soknak. 
* L. c. p. 136. 
;:í: Az 1881-ben Krassó-Szörény in egy ében végzett felvételek, pag. 4. Földtani 
Közlöny. XI. köt. 1S81. pag. 236. 
