FÖLVÉTELI JELENTÉSEK. 
169 
Dűlesi viszonyok megfigyelésére a tárgyalt vidék igen háládatlan s 
azért ebbeli adatokat nem is említek. 
Az imént megbeszélt kretameszeinket nyugat fele átlépvén, a lefolyt 
evben bejárt területen is oly kőzetekre akadunk, melyek petrographiailag és 
palaeontologiailag teljesen visszaemlékeztetnek a déliebb vidék krétalerako¬ 
dásaiban megkülönböztetett magasabb csoport kőzetei némelyikére. 
•Jobbára szürke, olykor sárgafoltos, barnás vagy sárgás meszek övére 
akadunk, melyek azonban sok esetben kisebb-nagyobb mértékben márgás 
természetűek, s így rendesen nem oly szép tiszták, mint az alantabb tele¬ 
pülő csoport meszei. Kivételesen akadtam ugyan márgára is, mint p. o. 
a Lapusnikról Pótokra vezető ütőn, vagy pedig a Zuni es Hodobasnicza 
Pojánákon, és rendesen ez utóbbi féleségek az orbitulinadúsak. 
Nem mondhatom, hogy homokkövek végleg hiányzanak, de elég rit¬ 
kán képviselvék, s ily kőzetek előfordulási pontjaként a Szorbi mikről a 
Pojana Scsifuronye-Patrukira vezető utat nevezhetem, hol közvetlenül az 
utóbbi pojána előtt figyeltem homokkődarabokat, valamint innen egyene¬ 
sen délre, a Yalea Hodobasniczában levő ama dolina előtt, melyben az e 
vidéken úgyis ritka víz eltűnik, szinten láttam orbitulinákat (patellina) és 
egyéb foraminiferákat tartalmazó homokos mészmárgát, mely a mész eltá¬ 
volítása folytán szélein homokkővé vált, de ily előjövetelek a lefolyt évben 
bejárt területen eléggé ritkák. 
Nem hagyhatom szó nélkül, hogy a lefolyt évi működési területem, 
de csak egy pontján, t. i. a Pojana Hodobasniczáról a Scsubeje nevű tisztás 
felé tartó gyalogúton orbitulina-tartalmú barna márgás lueszekben sötét¬ 
barna szarukőgumókat is figyeltem, a legelső eset, hogy krétabeli kőze¬ 
teinkben szarukőre is akadtam. A mi a szóban forgó lerakodásokat külö¬ 
nösen érdekessé teszi, ez azon körülmény, hogy míg a krétaképződések alsó 
csoportjának lueszeiben, a mint ezeket én térképeztem, a rendesen szintén 
csak szórványosabban jelentkező kisebb foraminifera-átmetszetekben vala 
mint a tavaly figyelt korátokon kívül alig akadunk egyébre, addig az ezekre 
következő imént tárgyalt krétalerakodások igen foraminiféra-dúsak. A pa- 
rányiabb különféle foraminiferák mellett nagyobb voltuk folytán azonnal 
feltűnnek az orbitulinák, ritkábban és csak egyes pontokon brachiopodákat 
is láttam; ezeken kívül számtalan sajátságos alakú, majd gömbölyded, 
majd hosszúkás testecske tűnik fel a kőzetben, melyek közt sokan oolit- 
szemekhez hasonlítanak. E zárványok természete iránt a górcsői vizsgálat¬ 
tól várok felvilágosítást, de azt vélném, hogy némelyike nem egyéb, mint 
lithothamnium, melyeket a déliebb vidékről már említék. Korálok átmene¬ 
teit nem különben leginkább caprotinákra emlékeztető kőmagtöredékeket 
vagy átmetszeteket helyenként szintén figyelhettem. 
Nem kételkedhetem, hogy e foraminiferadus, íedőbb csoport kőzetei¬ 
ben nincs egyébbel dolgunk, mint a Bucsáva vidékén megkülönböztetett 
