GEOLÓGIAI JEGYZETEK A LAJTA-HEGYSÉGBŐL. 
bán, melyet a bányavezető szivességének köszönök, Cerithiuni rubiginosum, 
ritkábban C. piciim- lenyomatok vannak. 
Legyen szabad már most, mielőtt a többi kőbánya vázlatába bocsát¬ 
kozom, rövidesen a felszíni viszon} r okat is érintenem. Valamivel az emlí¬ 
tett Winkler-féle kőbánya felett az út ketté ágazik és egyrészről, a «Hat- 
sclien »-hegy irányában felvezet az erdős gerinezre, másrészöl pedig jobbra 
levezet az Almen-árokba. Nem messze az út kettéágazásától, hegynek menve 
az említett gerincz felé, a fekűben haladva, mészhomokot és meszet találni, 
Ervilia, Gerithium, Cardium, Modiola stb. példányokkal és csak ez után 
jutunk a valódi lajta-(Lithothamnium-) mészbe. A szármát-mészkő e legfek¬ 
vőbb részletei az erdőben, az átellenes lejtőn (az Almenárok bal lejtője), 
az említett két kőbánya fölött, ezektől vagy 280 méternyi távolságban 
ENy. felé, kutató kőbányák által szintén fel vannak tárva. A szármát-lerakó- 
dások azonban ezzel egyszersmind a Széleskútnál legtovább ENy-felé előre 
nyúlt határukat érik el, miután zónájukat ettől a ponttól kezdve kelet 
felé hirtelen keskenyedik. 
Közvetlenül az «Union» építőtársaság kőbányája mellett van a har¬ 
madik. a Putz-féle kőbánya. Itt a nyugati oldalon a finom szoborkő még 
egy darabig folytatódik, azután a hegy felé megszűnik; a keleti falon az 
agyag alatt meglehetősen repedezett, fehér mész látható, két közbehelyez¬ 
kedett vékony mészmárgareteggel, legalant pedig körülbelül o méternyire 
I. minőségű kő, de többé nem oly jó, mint az «Union»-é és a Putz-fele kő¬ 
bánya nyugati falának szoborköve. 
A Putz-féle kőbánya tőszomszédságában, attól csak egy keskeny üt 
által elválasztva, van tovább EK felé a negyedik, Sammer tulajdonát ké¬ 
pező bánya. A bánya fedőbb részeiben (a bejárat- nál a mélyebb s legmé¬ 
lyebben feltártak) a finom szemű, fehér, nem nagyon kemény, vastag 
padú mészkő Cerithiumrubiginosum, C. pictum, C. mediterráneum, Trochus, 
Ercilia -lenyomatokat tartalmaz. Igen szépen látható itt egyszersmind egy 
vetődés is, meg pedig, a mint azt már Fuchs (idézett helyen 272. 1.) ki¬ 
emeli, a hátsó, inkább a hegy fele fekvő részlet a lecsúszott. A körülbelül 6 m. 
vastag szobor kő alatt levő kemény mészben Gerithiumok fordulnak elő és 
ezen ponttól való kődarabkában úgy látszik a Murex sublavatus, Bast., 
tökéletlen lenyomata. — Sammer kőbánya-tulajdonostól itt talált Rhino- 
ceros sp. maradványokat (tibia, calcaneum) kaptam. 
A Sammer-féle kőbányához EK. felé csatlakozik az ötödik, a Nirgl- 
fele bánya, a melyben ottlétem alkalmával nem dolgoztak. A rétegek itt 
laposabban dőlnek, mint a Sammer-féle kőbányában ; 2—3 méternyi tör¬ 
melék alatt van a fejthető, még pedig legelőbb is a durvább II. és III. minő¬ 
ségű kő, kövület-tartalmú rétegekkel. Alatta következik a fehér, finom szemű, 
egyforma, úgyszólván teljesen kövület nélküli szoborkő. A kövületes 
rétegek complexusának vastagsága fel a hegy felé csökken. Az innen 
