GEOLÓGIAI JEGYZETEK A LAJTA-HEGYSÉGBŐL. 
189 
E hatodik kőbányától éjszakkeletre, közel a Császárkőbányai úthoz, 
van végre még egy hetedik teljesen elhagyott — mint értesültem szinten 
Winkler-féle — kőbánya, mely már egészen lajtamészben van hajtva. 
Fent vékonyan táblás, töredezett morzsás meszet látni, alatta pedig meszet 
vastag, de a szomszédos Winkler-féle kőbányához hasonlóan, erősen repe¬ 
dezett padokban. A mészkő tökéletesen lithothamniumból áll, a fedőrétegek¬ 
ben számtalan osztriga található, nevezetesen Ostrea digitcilina, Dub., 
azután Pecten elegáns, Andrz., stb. 
Mint az itt közöltekből kitűnik, a széleskúti hőbányákban mind a 
mediterrán, mind a szármát lerakódások fel vannak tárva, de a feltárt réte¬ 
gek nagyobb túlnyomó része a szármát emeletbe számítandó. A közölt adatok 
tehát megerősítik SuessEde tanár annak idejében ez irányban nyilvánított 
nézetét. Egyúttal szükségesnek találom felemlíteni, hogy én ezen a 
vidéken, azaz a Lajta-hegységben, nevezetesen pedig a délfelől határos 
területen, Cerithiumrubiginosum-ot biztos lelőhelyről, hol a kövületek kitűnő 
állapotban fordulnak elő, mindig és kizárólag csakis szármát rétegekben 
találtam. 
Yégre KittlE. úr idézett közleményének végső soraira vonatkozólag 
meg kell jegyeznem, hogy fölvételi jelentéseimből a szármát-emelet föllé¬ 
pése Császárkőbánya, Loretto stb. mellett csakugyan kitűnik, de egészen 
hiányzani látszik az épen Kismarton mellett, miután a hegységnek Száraz¬ 
vámtól Szt.-Györgyig húzódó déli lejtőjén annak üledékeit constatálni ab- 
solute nem volt lehetséges; Szt.-György és Fehérégyháza között azonban 
megint a felszínre jut. 
A mi különben a három neogén-emelet elterjedését általában illeti 
a Lajta-hegységben, utalok a Kismarton vidékének közelebb megjelenő ál¬ 
talam fölvett földtani térképére, (1 : 144,000), Cö lap, a melyről ezen 
viszonyok, a méret kicsinysége daczára is tisztán kivehetők. 
Budapest, 1883 február 20-ikán. 
