IRODALOM. 
197 
geológia tárgyát képezik. — Felette zavarosnak találtam a földpátokra vonatkozó 
részleteit is. — Kihagyott továbbá néhány ríj ásványt és lelőhelyet; a többek 
között az érdekes kriváni (Zólyomm.) fiistquarczot, a kemenczei gránátot, csörögi 
nigrescitet, a zsadányi meteorkövet, stb. 
Röviden ennyit, a hibái mellett is, különösen általános felületesebb czélokra 
elég jó és alkalmas munkáról. Szerző szorgalma elismerést érdemel, és az első 
ily nemű terjedelmesebb magyar munkát örömmel üdvözöljük. Onyx. 
Dr. Primics György : A Kis-Szamos forrásvidéki hegység eruptív kőzetei. 
(Orvos-Természettudományi Értesítő. II. füzet. 1882. Kolozsvár.) 
125—136 1. 
— A Kis-Szamos forrásvidéki hegység gránitos kőzetei. (Ugyanott. III. fü¬ 
zet.) 99—115 1. 
A Kis-Szamos forrásvidéki hegység nevezet alatt összefoglalt terület fő 
kép a Vlegyásza csoportot foglalja magában, valamint még a következő főbb ma¬ 
gaslatokat: Kálinyásza, Vurvu-Vurvului, Balameriásza és Muntyule maré. Ural¬ 
kodó kőzetei kristályos palák, gránitok és trachytos kőzetek. 
Az első közlemény az utóbbiakkal foglalkozik, s mintegy kiegészítésül szol¬ 
gál a Dr. Koch Antal és Kurthy S. erre vonatkozó, a Földtani Közlönyben meg¬ 
jelent értekezéséhez. —■ Szerző leír Orthoklas-Quarcz-Trachytot és Orthoklas- 
Trachytot; továbbá Plagioklas-Trachytokat vagy Andesiteket még pedig Biotit- 
Quarcz- és Amphibol-Quarcz-Andesitet, valamint Amphibol- és Augit-Andesitet. 
A részletes tárgyalásból csak annyit említünk fel, hogy a quarcz gyakran kris¬ 
tályokban van jelen ( co P, P.) és hogy az Ortlioklas-Quarcz-Trachytban, valamint 
a Biotit-Quarcz- és Amphibol-Andesit némelyikében ritka nagy kristályokban 
szerző szerint a neplielin is gyakori. A földpátok, nevezetesen pedig a plagioklasok 
részletesebb meghatározására nem terjeszkedett ki. Nem hagyhatom említés 
nélkül az Orthoklas-Trachytra vonatkozó kételyemet, a mennyiben az mint külön 
typus a leírásban kellőleg nincs igazolva, mi különben rám azt a benyomást teszi, 
mintha inkább a quarcztartalmú typus kőzet kaolinos módosulatával volna dol¬ 
gunk; sőt a leírás annak tufáját sem zárja ki teljesen. — Mit ért szerző «a földes 
vagy trachytos kiképződés», valamint «trachytos vagy földes alapanyagú Quarcz- 
Trachyt') alatt (128. 1.), t. i. ilyent és rhyolitos féleséget különböztetvén meg, azt 
az ő magyarázatától kell várnom, különösen miután ezeknél mikroszkóp alatt 
mikrokristályos alapanyagról beszél, összetéve földpát s quarcz-szemekből. Ha¬ 
sonlóképen vagyunk az Amphibol-Quarcz-Andesiteknél megkülönböztetett «por- 
pliyros és rhyolitlios változatok»-kai, midőn még ezek normál és zöldköves módo¬ 
sulatairól is szól. —Az összes typusok közül az Augit-Trachyt a legalárendeltebb, 
a hegycsoport éjszak-keleti szélén lép fel és mások által mint bazalt, részben 
pedig mint dolerites Labradorit-Trachyt van leírva. 
A második közlemény e hegység központját képező gránitvonulat-petro- 
graphiai leírásával foglalkozik. Fellépésükre nézve tömzsgránitok éstelérgránitok, 
melyek egymástól ásványos összetételben, szövetben, kiképződési módban és 
minden esetre képződési módra nézve is különböznek. Az ásvány-associatió 
