200 
IRODALOM. 
lerakják és idővel mindinkább magasabbá válik közvetlen környezetük. Ha évek 
múlva a folytonosan tartó működés következtében a körülötte képződött halom 
bizonyos magasságot elért, akkor nagy vízbőségnél megtörténhetik, hogy a laza 
anyagot keresztül töri, és akár annak tetején, akár oldalán fog kibugyogni, sőt 
idővel azon halomból egészen eltünhetik. Szerző szerint az öss zes körülményeket 
tekintetbe véve, az említetten kívül artézi forrástünemények is működhettek 
közre képződésöknél. Dr. Szt. 
Josef Filtsch : Chemische Analyse des Wassers dér Schlammquellen bei 
Reussen. (Ugyanott.) 
Az előbbiben ismertetett iszapforrások vizét s az általa lerakott iszapot- 
zerzo chemiai elemzésnek vetette alá és az eljárás részletezése után a következő 
ered ményt közli: 
Kovasav ... ... 53-9603 \ 
Csillámmódosulatok 21-5087 ( 
Yasoxyd Fe-iCh ... ... 6-7594% 
Szénsavas mész CaCCh ... 11-2696% 
Kénsavas mész CaSCh ... 6’5000% 
75-4690% homok 
99-9980% homok. 
Egy másik próbából közel hasonló eredményt kapott. 
Dr. Szt. 
Dr. -T. Szabó: Etűdé pétrographique et geologique du termi)} trachitique de 
Tokai/ dans le Nord-Est de la Hongrie. (Association Urancaise pour 
l’avancement d-s Sciences. — Congrés d’Alger. — 1881.) 
Ez azon értekezés, a melyet társulatunk elnöke az « Association Franraisen 
1881. évi algíri kongresszusán olvasott fel. A szerző, mielőtt Tokaj-Hegyalja sok 
tekintetben páratlan trachyt-videkére áttér, előrebocsátja gazdag tapasztalatain 
alapuló újabb makro- s mikropetrographiai trachyt osztályozását, mely legelőször 
e Közlöny hasábjain (1881. 209—219. 1.) látott napvilágot, valamivel később 
pedig a Verhandlungen dér geol. Reichsanstalt tavali évfolyamában is megjelent és 
nemcsak petrographiai, hanem korjelentőségénél f >gva kivált nagy geológiai 
foatossággal is bír. Az abban kifejtett elveket alapúi véve nemcsak a trachytok, 
de átalában a hozzá közel álló eruptív kőzet válfajok helyszíni osztályozását, 
nemkülönben a laboratóriumban azok részletesebb tanulmányozását igen meg¬ 
könnyíteni van hivatva. 
Tokaj-Hegy alj a vidékén három normál trachyttypus, valamint ezek zöldkő 
és többféle hialin módosulata fordul elő: 1. Augittrachyt (anorthit-bytownit) ; 
2. Amjjhiboltrachgt (bytownit-labra lórit, többnyire augittal) ; 3. Biotit quarcz- 
trachgl (orthoklas-oligoklas andesin). — Üledékes k5zetek közül : trachyt conglo- 
merát és tufa; nyirok, lősz, mind diluviális képződmények, továbbá még ó- és új- 
alluviális hordalék. 
Az eruptív kőzetek közül leghatalmasabban van kifejlődve az első és har¬ 
madik typus, a második csak alárendelt. Az egyes typusok bővebb leírásánál 
igen érdekesek azoknak egymáshoz való viszonya, mit átmetszetek is illusztrál- 
