TÁRSULATI ÜGYEK. 
207 
TÁRSULATI ÜGYEK. 
JEGYZŐKÖNYVI KIVONATOK A MAGYARHONI FÖLDTANI TÁRSULAT ÜLÉSEIRŐL. 
III. SZAKÜLÉS 1883 MÁRCZIUS 7-ÉN. 
Elnök: Dr. Szabó József. 
1. Pethö Gyula titkár bemutatja Lunacsek József felső-esztergályi nép - 
tanító ajándék-küldeményét, mely legnagyobbrészt czápafogakból, egy csigolyából, 
egy .bordatöredékből és két csövescsont töredékéből áll. Lunacsek úr e tárgyakat 
Felső-Esztergály határában (Nógrádmegyében) gyűjtötte, azon kavicsos lerakódá¬ 
sokból, a melyek dr. Schafarzik Ferencz tagtársunk följegyzése szerint a medi¬ 
terrán korba sorozandók. A czápafogak legnagyobb példányai az őskori óriás 
czápa, Carcharias medálodon, Agassiz, maradékai; ezenkívül egy-két Carcharias pro- 
ductus, Ag., Galeocerdo aduncas, Ag., s számosabb Oxyrhina sp., Lamna sp. és 
Spenonchus sp. egészítik ki a kicsiny gyűjteményt. — A küldeményt a társulat 
köszönettel fogadja s a tárgyak, eddigi szokás szerint, a m. k. földtani intézet 
gyűjteményében fognak elhelyeztetni. 
2. Inkey Béla bemutatja dr. Primics György kolozsvári egyet, tanársegéd¬ 
nek hivatalos jelentését a múlt nyáron a fogarasi havaitokban és a szomszédos 
romániai hegységrészben végzett átnézetes földtani felvételeiről. 
A déli Kárpátok átnézetes felvételében, melyet a most készülő európai tér¬ 
kép érdekében a m. k. minisztérium elrendelt, a szerzőn kívül még dr. Herbich 
Ferencz és az előadó vettek részt, amaz a területnek keleti, ez pedig nyugoti 
részében. Dr. Primics keleten a törcsvár-kimpulungi vonalig, nyugoton az Olt 
áttöréséig terjesztette fölvételeit, míg éjszakon és délen a hegység tövét szegélyző 
fiatal üledékek képezték kutatásainak határát. Ez a nagy terület, melynek éjszaki 
fele Erdély legmagasabb liegylánczát képezi, magában véve egy egységes, jól ki¬ 
fejlett testet képez, melynek földtani szerkezetéről mindeddig vajmi keveset tud¬ 
tunk. Az egész hegység túlnyomólag kristályos palakőzetekből van alkotva, még 
pedig, a mint dr. Primics közleményéből kiviláglik, két egymástól eltérő réteg- 
összletből. A fő hegyláncz, vagyis az igazi fogarasi havasok láncza, melynek átlag 
24-00 méternyi vízválasztó gerinczén fut végig országunk határa, változatos 
palarétegekből áll. Közönséges csiilámpalák közé amphibolos és chloritos palák 
hosszú s többszörös vonúlatai ékelődnek, melyeket viszont igen sok helyen a 
kristályos mészpalák keskeny szalagjai kisérnek. Itt a kelet-nyugoti csapásirány 
nemcsak a hegyláncz orograpliiai alkotásában, de a réteg vonulásában és csapásá¬ 
ban is világosan ki van fejezve. 
A másik rétegösszletben gneisz uralkodik, melyhez kétfelől csillámpala csat¬ 
lakozik. Ez a képződmény már egészen román területre esik, orographiailag 
