210 
TÁRSULATI ÜGYEK. 
A 9 növénymaradvány közűi csak 7 volt fajilag meghatározható. Ezek kö¬ 
zött a Cystoseria Partschii, (Stebnbg.), melyhez az előadó a C. Hellii, ÜNG.-t is 
hozzácsatolta, a legtöbb maradványt szolgáltatta. Eddig ez a növény csak a szár- 
mátbeli rétegekből volt ismeretes, csak a C. Hellii nevű alak találtatott Eadoboj 
mellett. Cyperites senarius, Heer. eddig csak Oeningen mellett találtatott. Á többi 
növények mind már régibb korszakokban léptek föl és az egész harmadkorban 
nagyon el voltak terjedve. Mindazonáltal tekintve azt, hogy a fajilag jól meg¬ 
határozható 7 növény közül 6 az első, ugyanannyi a második mediterránbeli réte¬ 
gekből ismeretes (nevezetesen 5 az oeningeni flórához tartozik), a települési viszo¬ 
nyokból Ítélve azonban az első mediterránnál magasabb színtájba nem sorozhatok, 
a valószínűség a mellett szól, hogy a feleki növény-, hal- és rovarmaradványokat 
tartalmazó márgapala az első mediterrán emelethez számítandó. 
IV. SZAKÜLÉS 1883 ÁPRILIS 4-ÉN. 
Elnök: Dr. Szabó József. 
1. Dr. Krenner József Sándor három ásványtani közleményt adott elő, 
bemutatva egyszersmind az előadás tárgyát képező eredeti példányokat. Közle¬ 
ményei a következők voltak: 
a) Emplectit Rézbányáról. Előadó a nemzeti múzeumban levő, Peters által 
Bismuthin- nak meghatározott érczet, mely a levegőn idővel sárgás színűvé válik, 
tüzetesebben megvizsgálta és azt találta, hogy az érez rezet is tartalmaz. Loczka 
József elemzése alapján kiderült, hogy ez a réz-bismuth-sulphid nem egyéb, mint a 
ritka Emplectit. 
bj Realyar és Auripigment Boszniából. Fauser Antal gyógyszerész a nemzeti 
múzeumot két ásvány-példánynyal ajándékozta meg, a melyeket Braun állam¬ 
tanácsostól kapott. Az egyiken alakra és nagyságra nézve a tajovai lelettel meg¬ 
egyező, főleg Auripigment kristályok ülnek, kissé eltorzult alakokban, míg a 
másikra gyönyörű Bealgar kristályok vannak rátelepedve. Ez utóbbiak oszloposak 
a főtengely irányában s a Miller fölállítása szerint a következő alakok mutatkoz¬ 
nak rajtuk: 100, 010, 001, 210, 430, 110, 012, 011,032, 201, 101, 212, 111,434, 
Í21, 010, 120, 250, 212. 
Ezen 19 alak közül három e boszniai Realgaroknak sajátja. Ez a két arzén- 
sulphid kvarcz társaságában fordul elő, elmállott agyagcsillámpalán. Lelőhelye 
Kresevo. 
c) Schweitzerit Dognácslcáról. A svájezi Zermattról származó Schweitzerit 
ásványhoz hasonló szerpentinfaj fordul elő Dognácskán az Arcliangel bányában. 
Loczka József ezt az ásványt chemiailag elemezte. Az elemzés eredményeit az 
előadó szintén bemutatta. 
2. Roth Lajos : Otocsácz és Eszék hydroyraphiai viszonyairól. A nevezett két 
helyen állomásozó katonaság közt váltóláz és typus uralkodván, a katonai orvosok 
e betegségek okát az ivóvíz rossz minőségében keresték, mi a bécsi katonai egész¬ 
ségügyi bizottság megvizsgálásából s e vizsgálás nyomán adott véleményéből tel¬ 
jesen be is bizonyult. A közös hadügyminisztérium ennek következtében tájéko- 
