TÁRSULATI ÜGYEK. 
911 
zásúl a m. kir. földtani intézettől kérvén Otocsácz és Eszék környéke földtani 
viszonyaira nézve véleményt, annak megadása az intézeti igazgatóság részéről 
előadóra bízatott, ki is e megbízásnak, — minthogy az országos magyar földtani 
intézet részletes földtani fölvételei a Dunán túl délre eddig csakis a Dráváig ter¬ 
jedtek — az irodalomból összeszedett adatok nyomán megfelelt. 
Előadó először a borvát Karstban fekvő Otocsácz-lielység földtani viszonyait 
tárgyalva, több példában illusztrálja, hogy hogyan képzelhető e vidéken a föld¬ 
alatti víz közlekedése s annak befolyása a kutak vizére, és azon végeredményre 
jut, hogy Otocsáczra nézve alig lesz más valami ajánlható, mint a Gacska folyó 
átszűrt vizének ivása. 
Eszék környéke földtani viszonyainak tárgyalására térve át, az e várostól 
É-ra Baranyamegyében fekvő vidéket a kir. földtani intézet felvételei, a Dráván 
túl fekvőt pedig szintén csupán irodalmi adatok alapján tárgyalja, a végeredmény, 
melyre előadó jut, annyiban kedvezőbb, mint Otocsácznál, amennyiben a geoló¬ 
giai viszonyokból kimutatja, hogy Eszéknél artézi kút fúrása lehetséges, mely 
kétségkívül jó minőségű vizet is fog szolgáltatni. 
3. Kalecsinszky Sándor : Az Alsó-Tátrafüreden nagy kiterjedésben előforduló¬ 
lápföldről szólott, a melyet már ez évben a külföldiekhez hasonlóan, az úgyneve¬ 
zett moorfiirdönek fognak felhasználni s ez által gazdagabb lesz, a már most is 
igen kedvelt és kies vidéki! Tátrafüred. Felemlíti, hogy e lápföldben egészen ép és 
kemény íatörzseket találhatni és hogy eredetét az ott lakók egy nagy árvíznek 
tulajdonítják, a midőn egyúttal a Tar patak (Kolbacli) iránya is megváltozott. 
Ezután áttér előadó a lápföld mennyiségi elemzésére, kimutatva, hogyjelen- 
tékeny hunus-savat s egyéb szerves savakat, minő krensao (Quellsáure) apokrensav 
(Quellsatzsáure), vízben oldható Vas, Calcium, Magnesium, Alumínium, Nátrium 
8 Kaluim sókat, kovasavat tartalmaz. Ezeken kívül viaszkot, gyantát, humus-savat, 
sósavban oldható, szervetlen anyagot, a mely sok vasat tartalmaz, végül növényi 
rostokat és homokot. — Ezen mennyiségi elemzésből azt következteti, hogy gyó¬ 
gyászati szempontból valószínűleg igen hathatós gyógyhelye lesz Magyarországnak. 
V. SZAKÜLÉS 1883. MÁJUS 2-ÁN. 
Elnök: Zsigmondy Vilmos. 
1. Lóczy Lajos a keleti, Himalájába tett kirándulásáról szól, melyet gróf 
Széchenyi Béla expedicziójában 1878 februárjában Dardzsilingből a független 
Szikkim-en át, egész Tibet határáig kiterjesztett. 
Miután leírja 25 napig tartó útjának menetét, a Terai-on és a Himaláján 
gyűjtött geológiai tapasztalatait ecseteli röviden. 
A Terai, mely a malária láz-miatt oly veszélyes az emberre, nem egyéb 
mint a Himalája lábától a bengáli síkságra lenyúló törmeléklejtő ; melyen a pata¬ 
kok folyton változtatják folyásukat, a vizet átbocsátó és vízzel telített talaj majd 
nagyon száraz, majd felette nedves, erdők nincsenek rajta és a múló sás és nád 
növényzetnek évenként rothadásba menő anyaga szüli a veszélyes miazmát. 
A Terai dzungle kietlen téli képe után annál fölségesebb a Himalája, mely sehol 
14* 
