AUSZTRÁLIA FOSSZIL FLÓRÁJA. áSl 
úgy plioczén-korbeli növényei is elárulják, hogy a flóra ezen eredetisége 
régibb időből származik. Kétségbe nem vonható ténynek látszik továbbá 
az, hogy nyugati és keleti része Ausztráliának aránylag véve rövid idő előtt 
lepett összefüggésbe, a mint a harmadkort megelőző korszakok flórája a 
többi kontinensekkel való összeköttetésre vall. Sokat várhatunk e tekin¬ 
tetben még a jövőtől, különösen a harmadkori flórától, melyet eddig- 
elé ki nem elégíthető adatokban ismerünk; de az előadottakból elég 
okunk van azon tudósok nézetéhez csatlakozni, kik a kontinensek egy¬ 
mással való öszszefüggését hirdették és tényekkel bebizonyították. És 
eljött az ideje, hogy felhívjuk a figyelmet azon fontos szolgálatokra, 
melyeket a geológia és palseontológia a növények történetének es geográ¬ 
fiájának tehetnek. 
Igen jól tudjuk, hogy a növény-geográfusok a legújabb időkig min¬ 
den jelenséget, melyet a mostani földfölület flórájában megfigyelhetünk, a 
jelenleg működő physikai tényezőknek tulajdonítottak és hogy különösen 
a növények rándorló kcpesséf/c mindannyiszor napirendre került, valahány¬ 
szor másutt nem találták meg a kellő magyarázatot. A szél. a tenger áram¬ 
lata, a mertföldnyi utakat tevő madarak mind megannyi no vény terjesztő 
tényezőknek tekintettek és az annyi ténynyel kínálkozó «mnlt» végkép 
mellőztetett. 
Az első, ki e tekintetben más utakra tért, Forbes volt. Anglia flórájá¬ 
nak bizonyos sajátságai bírták azon állításra, hogy ezeket a jelenleg működő 
erők segítségével sehogy sem magyarázhatjuk meg, és hogy az angol flórá¬ 
ban észlelhető növényarealok csak töredékei ezelőtt összefüggő floraterü- 
leteknek, melyek csak nagy kiterjedéssel bíró szárazföldek sülyedése által 
szakíttathattak meg, mire a megváltozott viszonyok es nevezetesen az ég¬ 
hajlati változások mődosítólag hatottak a megmaradt vagy ujonan kelet¬ 
kezett földek növényeire. A növények vándorlása, mely csak lépésenként 
lehetséges, ilyen jelenségeket nem hozhatott létre. A jelenlegi flórák tehát 
nem a teremtés különböző műveinek tekinthetők, hanem a megelőző fló¬ 
rákból veszik eredetüket és az időben egymást követő flórák genetikus ösz- 
szeíüggésben állanak egymással. 
Forbes ezen hypothesise azonnal megvethette volna minden további 
kutatásának alapját; a helyett egy tekintélyes férfiú, Grisebach, határo¬ 
zott ellenállást foglalt el irányában. Visszautasítja FoRBES-nek minden téte¬ 
lét, mert szerinte a különböző jelenlegi flórák, mind megannyi különböző 
területeken keletkeztek; minden egyes flórának meg van a maga kiinduló 
központja (Schöpfungscentrum); és csak ezen központok sajátlagos fajainak 
egymással való kicserélése utján jöhettek létre a jelenlegi természetes 
flórák. Még az egymással közeli rokonságban élő fajok keletkeztek függet¬ 
lenül egymástól és vándorlás utján kerültek születésük helyéről mai geográ¬ 
fiai határaikhoz. Az ilyen fajoknak vagy egyáltalában a mostan élő fajok- 
