WINKLEK BENŐ. 
-2SS 
hegycsoport központja, egyszersmind legmagasb csúcsa a Nagy-Gerecse, 
mely a trigonometriai felmérés szerint 332 bécsi öl (1992 bécsi láb) ma¬ 
gas. A begy vonulat északról dél felé nyúlik, s a központból három egy¬ 
máshoz majdnem párhuzamos hegylánczolat ágazik ki; a nyugoti, mely a 
tatai völgy és Tardos-Tolna helységek között emelkedik, mintegy 4 mért¬ 
föld kiterjedésben egy szakadatlan hegylánezolatot kepez; ezen emelked¬ 
nek a szt-miklósi, ágostyáni, tardosi, baji és szőllősi csúcsok 1500—1600 
becsi láb középmagassággal. Felső-Galla és Szár között ezen hegylánczolat 
a Vértes hegység északi nyúlványával egyesül és észak-déli irányát meg¬ 
tartva Moorig terjed. A középső hegyágon, mely Tardos es Hereg között 
terjed, legmagasb csúcs a tardosi bányahegy 1136 bécsi láb magassággal; 
a keleti hegyágon végre, mely Héreg és Bajna közöt húzódik, a Sombe¬ 
rek, Szemek, Somlyó, Boglyás nevű csúcsok emelkednek. Ezen utolsó ki¬ 
ágazás a buda-pilisi hegységre támaszkodik, a hegyvonulat itten nem oly 
szakadatlan, az alapkőzet sok helyt el van fedve újabbkori lerakodás által, 
s csak egyes kiálló csitcsok mutatják az összefüggést és együvétartozást. 
Irodalom. A fent tárgyalt vidék viszonyainak felderítésével már évek 
óta foglalkoztak hazánk geologjai, így különösen dr. Szabó József, dr. Pe- 
tep.s Károly és Hantken Miksa ; az erre vonatkozó ismertetések részint a 
magyar, részint a német irodalomban közöltettek, jelesen: 
Szabó József « Budapest környékének földtani leírása ». Kiadta a ma¬ 
gyar tud. akadémia 1858. 
Peters Iyarl, Jalirbuch dér k. k. Geologischen Keichsanstalt. 1859. 
«Urnyebungen von Totis, 1 isegrad, Gran und Zsámbék .» 
Hanken Miksa « Geológiai tanulmányok Buda és Tata között». Ma¬ 
gyar tud. akadémiai közlemények, I86J. és 1865. évfolyam. 
Ezen adatok lényegesen megkönnyítették feladatomat, s csakis ezek 
felhasználása által volt lehetséges ezen terület földtani térképét ily rövid 
idő alatt összeállítani. 
Földia ni viszonyok. 
'Triász es rháti képződmények. A Gerecse hegycsoport zömét es leg¬ 
magasb csúcsait mészkövek es dolomitok alkotják, melyek ezen a vidéken 
a legidősb rétegeket képezik. — Szövegére nézve a mészkő legnagyobb 
részben tömött, vagy apró szemcsés, néha azonban, különösen felső réte¬ 
geiben, durvább szerkezetet is mutat; színe szinten igen változó, legin¬ 
kább szürke vagy fehér, helyenként sárgás, s némely rétegeiben halvány 
pirosba is ámegy. 
A tömött mészkő kevés szerves zárványt tartalmaz, a mely körülmény 
geológiai korának biztos meghatározását igen megnehezíti; némely réte¬ 
geiben azonban a rháti képlet dachsteinmész emeletét jellemző Megalodus 
