WINKLER BENŐ. 
‘jy-j 
gyűjtött, melyeknek jegyzéket a magyarhoni földtani társulat munkálatainak 
4-ik köteteben közölte. Az ammonitok leginkább a homokkő némely réte¬ 
geiben fordulnak elő, míg a mészmarga csak ritkán tartalmaz kövületeket. 
A hegylánczolat déli folytatásában, melynek átvizsgálása tulajdon- 
kópeni feladómat képező, a neocom rétegeket csak két helyen találtam 
feltárva, jelesen a tardosi Bányahegyen, hol közvetetten az'alsó doggerliez 
tartozó veres márvány felett ugyanazon meszmárga fordul elő, mely Lá¬ 
batlan vidékén oly szépen van feltárva, s mely dr. Sav Mór cbemiai elem¬ 
zése szerint hydrauli mész készítésére alkalmasnak találtatott; ezzel kapcso¬ 
latban a zöldes homokkő is kibukkan a Bagóbegy nyugoti oldalán Tardos- 
tól nyugatra. Szerves zárványokat nem találhattam sem a márgában, sem 
a homokkőben. 
Harmadkon képződmények. Területemen eoczén, oligoczen és neogén 
rétegcsoportok fordulnak elő, melyek azonban, miután a völgyeket, és a 
begy oldalait is, jelentékeny magasságra lösz borítja, ez alól csak egyes 
pontokon bukkannak ki. 
Az eoczén képletek Esztergom vidékén az ottani kőszénbányákban 
vannak igen szépen feltárva és képződve; ezeket Hantken úr a részletekig 
tanulmányozta és egy önálló munkálatban megismertette. A hegylánczolat 
deli folytatásában Felső-Galláig sehol sem találtam az eoczén-képleteket 
feltárva. 
Oligoczén képletek Héreg, Tolna es Tarján helységek közelében for¬ 
dulnak elő, tályag és homokos márga rétegeket kepezve, melyekben a 
jellemző 
Pholadomya Puschii, Goldf. 
igen jó állapotban gyakrabban előfordul. Congeria-rétegek különösen a 
mélyebb vízmosásokban több helyen láthatók a lősz alatt, jelesen Ivócs és 
Kömlőd vidékén, továbbá Tata mellett a Kálváriahegy tövében. 
I jabbkori képződmények. Ezek közül megemlitendönek tartom a 
tatai mésztuff-kepzödést s ezzel kapcsolatban az ottani meleg forrásokat, 
melyek jelentékeny mésztartalmúknál fogva a mesztuff-lerakodást eredmé¬ 
nyeztek, s jelenleg is eredményezik. Tata és Tóváros területén a diluviális 
rétegek alól több meleg forrás bugyog ki. Ezek között legérdekesebb s leg¬ 
gazdagabb az urasági díszkertben fakadó két nagy forrás, melyek egyike 
d4 óra alatt mintegy 1300—1500 akó 16—17 R. fok melegségű vizet szol¬ 
gáltat. A forrásokból es a közellévő hegyi patakokból jövő víz több mes¬ 
terségesen elzárt tóban gyüjtetik; egy ily tó, mely Tata és Tóváros között 
terül el, mintegy 5 — 600,000 négyszög ölnyi területet elfoglal s ebben az 
uradalom részéről igen kedvező eredmenvnyel haltenyésztés űzetik. 
A tóból kifolyó víz ezen felül ipari czélokra. mint mozgató erő, sike¬ 
resen felhasználtatik. 
