A GERECSE- ÉS VÉRTES-HEGYSÉG FÖLDTANI VISZONYAI. 
-29:; 
II. A VÉRTES HEGYSÉG FÖLDTANI VISZONYAI. 
A Vértes hegység, mint már említve volt a Gerecse hegységgel össze¬ 
függésben áll s ennek folytatását kepezi: a szorosabb értelemben vett 
Vértes hegység Gallánál Komárommegyében kezdődik, s Moor vidékéig 
terjed. Múlt évben az idő rövidsége nem engedé az egész hegylánczolat 
rétegeinek természetét tanulmányozni, nekem csak ennek északi, a Gerecse 
hegységhez csatlakozó részét volt alkalmam részletesebben megvizsgálni. 
A Vértes hegység földtani viszonyai némileg eltérnek a Gerecse hegység 
viszonyaitól, a márvány rétegeket sehol sem találtam kifejlődve, s az eoczen 
képlet közvetlen a triász és a rháti képletekre következik. 
A Vértes hegységben a nummulit rétegek nagy kiterjedésben s igen 
hatalmasan vannak képviselve, Felső-Galla mellett a Nagy-Keselyühegy 
nyugoti oldalán, a Kálváriahegyen, a Potas-, Sátor- és Mészároshegyen, to¬ 
vábbá Bánhidától délkeletre a Madár- és Köveshegyen, a zsömléi Nagy¬ 
hegyen és innen délre a gesztesi hegyeken mindenütt a numulit rétegeket 
találtam feltárva, s nagy részben ezek alkotják az egész hegységet. 
Triász és rháti képletek. A fentebb elősorolt helyeken a nummulit réte¬ 
gek közvetlenül az idősb mészköveken és dolomitokon íeküsznek, és ezeket 
köpenyalakulag körülövedzik; ott, hol a település észlelhető volt, a réte¬ 
gek rendje megegyezni látszik a Gerecse hegység települési viszonyaival, 
itten is a dolomitok kepezik a mészkövek feküjét. 
A Vértes hegységben a mészkövek alárendelt szerepet visznek s a 
magast) csiícsokat mindenütt a dolomit alkotja, így a szári Csucsoshegyet 
(Spitzberg) es az egész Szártól Ó-Barók felé nyúló hegylánczolatot, melyen 
meredek kopár sziklafalakat alkot. A dolomit szemcsés szövetű, fehér vagy 
veres színű, néha poralaku, s könnyen szétmálló, igen sok repedéstől van 
áthatva, melyek miatt rétegzetét sok helyen nem igen lehet biztosan meg¬ 
határozni ; ez a dolomit igen kevés kövületet tartalmaz, s mostanáig csak 
Ó-Barók mellett találtunk benne néhány igen fogyatékos zárványt, a me¬ 
lyek, mint már a Gerecse hegység dolomitjainál említettem a triász kép¬ 
letekre utalnak. A dolomitokkal összefüggésben levő mészkövek nem tar¬ 
talmaznak kövületeket s így nem nyújtanak semmiféle támpontot koruk 
meghatározáséra, mivel azonban petrographiailag teljesen megegyeznek a 
gerecsei kőzetekkel, továbbá mivel az egész gerecse-pilisi hegycsoport föld¬ 
tani viszonyai között teljes összhangzás mutatkozik, a térképeken ezek a 
mészkövek mint rháti képződmények vannak kitüntetve. 
Ipari czelokra a dolomit nem igen használható, miután minden 
irányban át lévén hasadozva a legkisebb ütésre is apró darabokra hull; 
Felső-Galla és Bicske között az országutat kavicsozzák vele. A mészkő igen 
jól használható mészégetésre. 
Eoczen képződmények. Az eoczén képlet legnagyobb részben mint 
