A GERECSE- ÉS VÉRTES-HEGYSÉG FÖLDTANI VISZONYAI. 
á95 
OlitfOczén képlet. Az eoczón képleteken kívül, helyenként az oligoczen 
rétegek is kibukkannak a Vertes hegység újabbkori lerakodásai alul, így 
különösen a bicskei országút mentében Németegyháztól délre egy tályag 
fordul elő, mely tele van az oligoczén képletet jellemző Cerithimn uianja- 
ritaceuni, Brogn. töredékeivel; hasonló tályagot találtam a tornyói pusztán 
Felső-Gallától keletre a Baglyoshegy alján; ez utóbbi helyen nem találtam 
ugyan benne szerves zárványokat és az iszapolási maradék sem tartalmaz 
foraminiferákat. 
Az oligoczen rétegekben helyenként barnaszén telepek fordulnak elő, 
jelesen Felső-Gallától keletre az úgynevezett ((fazekas kert»-ben; ezen he¬ 
lyen a jelenkori képződmények alatt 3—3 ölnyi mélységben egy sárgás 
agyag fordul elő, mely kitűnő tulajdonságánál fogva a vidékbeli fazekasok 
által nagy mennyiségben ásatik s feldolgoztatik; ezen ásatásoknál az agyag 
alatt igen gyakran kisebb-nagyobb kőszéndarabokat találtak, s mélyebbre 
hatolva tömör kőszénpadra bukkantak. Ezen kőszéntelep közelebbi meg¬ 
vizsgálása s feltárása czeljából gróf Eszterházy uradalmi igazgatósága né¬ 
hány év előtt ezen helyen fúrásokat eszközöltetett; a fúrások által 
melyek alig néhány ölre (6 ölre) melyesztettek, egy köriilbelöl 2 láb vastag¬ 
ságú széntelep fedeztetett fel, melynek fedőjét bitumenes pala igen sok 
csigalenyomatokkal, feküjét pedig kék homokos agyag kepezte. Ily csekély 
vastagságú szentelep bányászati kiaknázása, ezen különben is még igen 
fás vidéken nem látszott kedvezőnek, miért is a további kutatások és fú¬ 
rások félbeszakasztattak. 
Ezek a fúrások geológiai tekintetben semmi felvilágosítást sem nyúj¬ 
tottak a rétegek természetére nézve; bányászati szenqmntbol is sajnálni 
lehet, hogy a megkezdett fúrásokat tovább nem folytatták, legalább is a 
íekü agyag réteg eléréséig. A mindinkább növekedő faszükséglet, s ezzel 
kapcsolatban a folyton emelkedő faárak mellett, idővel talán a csekélyebb 
vastagságú kőszéntelepeket is haszonnal lehetne értékesíteni, mely esetben 
a íélbeszakasztott kutatások talán ismét foganatba fognak vétetni. 
Zsömle vidékén Fehérmegyében ugyanezen korszakhoz tartozó szén- 
telepek már evek óta igen kedvező eredménynyel aknáztatnak ki bányá- 
szatilag. A telepek ott a jelenkori lerakodások alatt terjednek, agyag réteg¬ 
gel váltakozva; a telepek fedőjében úgymint Felső-Gallán a fazekas kert¬ 
ben bitumenes pala fordul elő, mely tele van csiga lenyomatokkal; az igen 
rossz állapotú zárványok édesvízi faunára utalnak, ezek közül azonban csak 
a Melánia Éneken, Brongn. volt biztosan meghatározható. A telep fedőjét 
homokos kék agyag kepezi, mely azonban mostanáig meg semmiféle szer¬ 
ves zárványokat nem szolgáltatott. Zsömlén jelenleg 3 telep ismeretes, s 
ezek közül a két alsó, 5—6 láb vastagságú van művelés alatt. Az oligoczén 
rétegek majdnem vízszintesen íeküsznek, s keleten a nummulitmészkőre 
támaszkodnak, nyugaton pedig a jelenkori lerakodások alatt tovább terjed- 
