A BOTTINOI MENEGHINITRŐL. 
yH.jl 
7 
A 150TTIN01 MENEGHINITRÖL* 
Dl'. KrENNEB J. SÁNBOR-tÓl. 
BEOHinek ezt az ásványát, mint ismeretes, G. vöm Kath, ** a ki saját 
és Hessenberg vizsgálódására támaszkodott, egyhajlásnnak határozta meg : 
mintán már az előtt Sella*** rhombosnak nyilvánította. 
Yom Rath nézete azóta uralkodóvá lett, és vele — ama magas in¬ 
dexek daczára is, a melyekhez ő jutott —jelenleg az a vélemény az általá¬ 
nos, hogy a rhombos tvpust mutató meneghinit-kristályok, a harántlap 
szerint összenőtt egyhajlásuak. 
Ezen ásványnak jól kiképzödött kristályai abba a helyzetbe juttatnak 
engem, hogy symmetriai viszonyaik felett magam is alkothassak ítéletet. 
A kristályok oszlopok 3 m j m és 4 c j m hosszúk, 05—szélesség mel¬ 
lett ; többnyire rossz, erősen rostozott prizmalapokkal és egy rossz és 
egy jól alkotott oldallappal. Az utóbbi laptól domák emelkednek, melyek 
az oszlopot elzárják, míg a prizmák és domák közti combinatió-éleket apró 
kis pyramislapok tompítják. 
Én a jó oldallapot — v. Rath ikerlapját — vettem hosszlapnak. 
h = 010, és a meredekebb domára kaptam 
btj 010.011 = 55° 34' 
a másikra 
6*010.012= 71° 5' 
hx 010.012 = 108° 56' 
Derékszögű tengelyekre az egyik szög 71° 5', a másik pedig 108° 
55'-re számíttatik ki, a miből következik, hogy a b és c tengelyek nem 
ferde irányúak, hanem egymásra merőlegesek. Minthogy az a és c iránti 
derékszögűségét illetőleg kérdés fenn nem forog, ennélfogva a meneghinitre, 
Sella nézetét igazolván, rhombos rendszer derül ki. 
Anyagomon ikerösszenövésekből nem vehettem semmit sem észre ; 
* Előadatott a magyarhoni Földtani Társulatnak 1883 május 30-ikén tartott 
szakülésén. 
** Pogg. Ami. 208 köt. 372 1. 
*** kenngott, Uebei’s. cl. Rés. Miner. Forsch. im Jalire 1861, 116 1. 
