DK. KKENNEK .T, 
L 2% 
. SÁNDOR. 
itt-ott láthatók ugyan b szerinti összenövések, de ezek a párhuzamos lap¬ 
képződéseknek ismétlődései. 
Egészben véve a következő alakokat észleltem : 
a = 100 
m = 
1 10 
y = 011 
p = 11 1 
b = 010 
n 
130 
x = 013 
s = 313 
/ = 
1 30 
a =101 
z = 4-14 
/,; : 
310 
w= 30 
q = 133 
.'/ = 
330 
/• = 103 
d = 334 
o = 113 
= 314, 
A hasadási irányokat Sella b = 010 és c = 001 szerint találta, és 
pedig az elsőt észrevehetőnek. Én az utóbbit tehát a c szerint tudtam con- 
statálni, es ezt jónak jelezhetem. 
A dómalapok többször finom, az a tengelyhez egyenközü rostózatot 
mutatnak. Az y lap többnyire hibátlan, ellenben az x néha a domaöv 
értelmében igen tompa szög alatt két vagy háromszor meg van törve, mi 
által az x laphoz közel fekvő vicinális domalapok keletkeznek, melyek te¬ 
temesebben kifejlődve, a valódi x lapot egészen ki is szoríthatják. 
E vicinális lapok hajlása az x laphoz sokszor többet teszen egy fok¬ 
nál * az egyik vagy másik értelemben, hasonlólag mint a freieslebenitnek 
tompább klinodomáin észlelhetjük, a hol szintén ilynemű vicinális lapok 
szorítják ki a normális lapokat. 
A pyramisok főleg két öv szerint sorakoznak, és pedig br — J 010 . J 03J 
és a bu = (010.101 j öv szerint ; az elsőbe esnek a q, d, o, e, az utóbbiba 
ellenben a p, s és z alakok. 
Ezen ásvány tengelyaránya a következőkből számíttatott ki: 
by 010.011 = 55° 34' 
qy 123 . 011 = 16° 35 
es találtatott : 
a : h : c = 0*9495 : I : 0-6855. 
A következőkben közlünk nehányat a fontosabb elszögek közül, meg¬ 
jegyezvén, hogy az x lapnál jelentkező vicinális lapokra ép oly kevéssé 
voltam tekintettel, mint a prizmaöv vicinális lapjaira. A prizmalapok haj- 
lásai nagy ingadozást mutatnak fel. 
Nehány kristálynál az ilyen vicinális lapok hajtását b laphoz következőleg 
találtam : 68° 4', 69° 32', 69° 38' 69° 54' 70° 56' 71° 8' és 7:2° 2'. 
