IRODALOM. 
:j*jo 
Jannasch P.: Fluor u c ez uvi Vezuviánban. (l)ie Auffindung des Fluors in 
dem Yesuvian vöm Vesuv von Paul Jannasch in Göttingen. Neues J. 
f. Min., Geol. u. Pál. 1883. 11. Bnd. 2. Heft.) 
Szerző a legnagyobb gonddal kiválasztott anyagot háromszor vetette alá a 
mennyileges vegyelemzésnek, két ízben szódával, egyszer pedig hígított sósavval 
nyitván fel az ásványt. Utóbbi eljárás a Vezuvián azon ismert tulajdonságán alap¬ 
szik, hogy hevítés után sósavban oldható. A fluort, melyet szerző mutat ki először 
a Vezuviánban, külön adagból a Rose-féle eljárás szerint határozta meg. Igen rész¬ 
letes elemzéseinek végeredményei ezek : 
I. 
II. 
111 . 
Szódával 
Szódával 
Sósavban 
felnyitva 
felnyitva 
feloldva 
SÍ(>2 ... ... ... ... 
3(5-81 
37-04- 
37-08 
Aid):» ... 
1 (5-4-2 
1(3-85 
Ki-83 
FesO- ... ... 
3-00 
3-22 
2-74 
Fe()... 
2-07 
1 -9(5 
2-01 
MnO ... 
0(5(3 
0-4-5 
0-(50 
CaO 
3(5-22 
35-29 
35-50 
MgO ... ... ... ... 
2-17 
2-85 
2-84 
HA). 
1 -7)7 
1-00 
1 -38 
FI 
1-0(5 
H3 
1-0(5 
LÍ2Ü — 
0 -( >8 
1 nyomok 
1 • 
nyomai 
KA) 
nyoma 
1 ' 
1 
Na A) 
0-4-2 
0-4-7 
0-4-4 
100-4-8% 
100-2(3% 
100-48% 
A Vezuvról származó Vezuviánon kívül még az /v/g-ről (Christiansand mel¬ 
lett, Norvégiában) való nagy, sötétbarna Vesuviánokkal tett kísérleteket és Fl-tar- 
talmát P19- 1'23%-nak találta, míg az ú. n. Wihiit (Wilui folyó, Szibéria) csak 
0-23% fluort tartalmaz. 
Szerző folytatja érdekes kutatásait. Schafarzik F. 
E. Hussak : Fásult und Tuff von Baan int Baranijaer Coniitat. (Tscher- 
mak, Min. und petr. M itt Imii. V. Bnd, 3. Heft, p. 289.) 
Miként dr. Szabó József leírásából is tudjuk (Magyarh, földt. társ. munká¬ 
latai III. köt.), két ponton törik át a bazaltok a baani hegység pontusi rétegeit. 
Az anamesitszerü kőzet a földpátbazaltokhoz taitozik, melyben az uralkodó pla- 
gioklas mellett még augit és olivin is vannak mint lényeges elegyrészek kiválva. 
Ezen elegyrészek közé beékelődve számos parányi fonálszerű alakokban még a 
titanvas is. Sajátságos ásványa e bazaltnak továbbá a perowskit, melynek octaéde- 
res metszetei azonban csak ritkán találhatók az alapanyagban, hanem többnyire 
mint zárványok a nagyobb földpátokban vagy földpátcsoportokban ; metszetei vilá¬ 
gos violaszínűek, s a nagyobbakon feltűnő olykor a hexaéderes hasadás is. Végre 
előfordulnak az alapanyagban rostos viriditszerfi mállási termények. 
