TÁRSULATI ÜGYEK. 
325 
Platzer Ferencz, nyug. bánvahivatali, főnök 3—4 sűrűn nyomatott ívre 
terjedő tanulmányt készül kiadni Selmeczbánya és vidéke teléreinek természetéről 
és valószínű eredetéről. A szerzőt 30 évi tapasztalás indította értekezésének megírá¬ 
sára, melyet, ha elegendő aláírója érkezik, a jövő év elején ki fog nyomatni s 1884 
januárban 80 kr. utánvétel mellett hajlandó szétköldeni az aláíróknak. A kötelező 
aláírások a szerzőhöz .Jászóra (Abaujmegyéhe) intézendők. 
JEGYZŐKÖNYVI KIVONATOK A MAGYARHONI FÖLDTANI TÁRSULAT ÜLÉSEIRŐL. 
VI. SZAKÜLÉS 1883 MÁJUS 30-ÁN. 
Elnök : Dr. Szabó József. 
1. Dr. Ekeknek .József Sándor két ásványtani közleményt terjeszt az eredeti 
példányokkal együtt a szakülés elé. A közlemények egyike a jelen füzetben foglal¬ 
tatik, a másik pedig későbbi füzeteink egyikében fog megjelenni. 
a) Első közleménye a bottinoi Meneghinitről szólott. AMengliinit ama saját¬ 
ságos antimon-ólom-kéneg, APbS+SbaSs, mely a bottinói bányában Toscanában ta¬ 
lálható. G. v. Eath ezt az ásványt egyhajlásúnak tartotta, míg ellenben az előadó, 
saját beható vizsgálatai alapján kimutatta, hogy az, Set.la régibb felfogásával meg- 
•egyezleg, rhombos, de sőt, hogy egyszersmind isomorph a hozzá hasonló cliemiai 
alkotású arzénvegyülettel a Jordánét- tál, iPbS+AsaS®. 
h) Második közleménye egy nagyági , igen érdekes pseiidomorjjh-ásványnyal 
foglalkozott. A nagyágit ólmát bournonit (kerékércz) emésztette fel, mely most a 
nagyágit alakjában mint álalak jelenik meg. Az aranytartalmat, mint látszik, az 
oldószer hordotta el, mert az új ásványban nyoma sem maradt. 
2. Dr. Schmidt Sándor múzeumi segédőr a « Fness-féle érző-emel óvd ellátott 
goniométer»-rö\ értekezett. E készüléket előadó a strassburgi egyetem ásványtani 
intézetében Groth tanár szívességéből tanúlmányozta és annak theoretikai és szer¬ 
kezeti liibafomisait nyomozván, kiderült, hogy az ezen ólszögmérővel nyert eredmé¬ 
nyek a megbízhatóság tekintetében relatíve igen magas fokon állanak. A készülék, 
melyet Ehess R. berlini ismert jóhirű mechanikus szerkesztett, annál inkább figye¬ 
lemre méltó, mert segélyével a homályos, de többé-kevésbbé egyenletes felületű 
lapokkal ellátott kristályok nagy része goniometriai tekintetben a mineralogiai 
pontosabb kutatások körébe vonható. Ez annyiban fontos vívmány, mert a termé¬ 
szetben mondhatni túlnyomó számban előforduló nem tükröző kristályokról mor- 
phologiai tekintetben alig léteznek adatok, megbízhatóbbak annál kevesebbé. Érte¬ 
kező a FuESs-féle műszert nemcsak hogy egy vonalba állítja tapasztalatai nyomán 
a HiRSCHWALD-féle mikroskop-goniométeirel, de sőt egyes esetekben az előbbeninek 
határozott túlsúlyáról győződött meg. Előadása kapcsában végűi az általa a Fuess- 
féle élszögmérővel az Orthoklas kristályain tett méréseinek eredményét és az ezek¬ 
ből vonható következtetéseket közölte. 
