DR. STAUB MÓRICZ. 
o - o 
0/0 
48. Staartia monadelpha, S. et Z., fossilis, Nath. Stuartia monadelpha, S. 
et Z. Síkok sziget, Iviusiu és Nippon hegyi erdeiben. 
49. Magnólia Dicksoniana, Nath. Magnólia acuminata, L. és M. cordata 
Michx. Észak-Amerika. 
50. Magnólia, sp. Magnólia obovata Thbg. és M. conspicua Salisb. Japán, 
China. m. Kobus DC. Yezo, Nippon. 
51. Ül ('mali* Sibiriakqfp, Nath. Clematis paniculata, Thbg. Japán. Clerna- 
tis ochroleuca Ait. Észak-Amerika. 
és még 19 biztosan nem azonosítható töredék. 
A felsorolt levelek között a Fagus ferruginea Arr.-éi a leggyakoriab- 
bak, mi jele annak, hogy a lerakodás bükkerdő közelében történt, mert 
mindenütt, hol a bükk föllép, az uralkodó fa is szokott lenni; abból ma¬ 
gyarázható meg egyszersmind a többi levelek aránylagos ritkasága: külön¬ 
ben az egész lajstrom élénkén emlékeztet azon képre, melyet Kein J. Japán 
hegyi erdeiről adott. Ha továbbá tekintetbe veszszük azt, hogy Kiusiu a leg¬ 
délibb japáni sziget és a fosszil növények lelőhelye a tengerszínén fekszik, 
akkor azt kellene hinnünk, hogy a fosszil flóra is délibb színezetet mutatna ; 
de mi épen az ellenkezőt tapasztaljuk: a fosszil Hóra inkább hidegebb ég¬ 
hajlatra matat, mint a minő jelenleg Kiusiu-n uralkodik. Nathorst itt igen 
elmésen jegyzi meg azt, hogy e két éghajlat között levő különbség ép annyit 
tehet, mint a mennyi jelenleg szükséges volna, hogy Japán középrészi he¬ 
gyeinek erdei flórája kényszeríttetnék onnét dél felé, Mogi felé, a tenger 
színéig lehúzódnia. 
Föltűnő továbbá, hogy eme fosszil flórában azon deli alakok hiány¬ 
zanak, melyek Japán élő flórájában találhatók es bizonyos, hogy akkor is, 
midőn ama növények éltek, azon vidéken hiányoztak is. Ellenvetésül még 
azt is föl lehetne hozni, hogy a fosszil levelek annak idején Japán távolabb 
fekvő hegyeitől a hegyi vizek által a jelenlegi lelőhelyükre úsztattak; ez 
ellen |}edig fentartásuk kitűnő állapotja szól, mert csak a geológiai kala¬ 
pács törte széjjel ennyi darabra. Ez ellen beszél még a bükkfalevelek 
mennyisége, melyek azonkívül még a kifejlődés különböző stádiumaiban is 
fordulnak elő; végre még arról sem akarunk megfeledkezni, hogy eme fa 
kérge is a levelekkel együtt találtatott, mind ez pedig még nem magyarázza 
meg a déli alakok hiányát, melyek bizonyosan ott találtattak volna, ha ott 
épen léteztek volna is. Ide járul még azon körülmény is, hogy Mogi fosszil 
flórája olyan növényeket is foglal magában, metyek ma Kiusiu szigetén 
nincsenek nagyon elterjedve, még hegyein sem; ellenben igen is Japán 
középső és északi részében. Ha mindezen jelenségeket tekintetbe veszszük, 
akkor biztossággal állíthatjuk, hogy a mogi-i flóra korában, azaz akkor, mi¬ 
dőn a lerakodás történt, Kiusiu szigeten a hőmérsék alacsonyabb volt. 
Ha ezt elfogadjuk : akkor két nevezetes ténynyel állunk szemben. 
