AURIPIGMENT J : :S REALGAR BOSZNIÁBÓL. 381 
mersek sülyedese, mely .Japánban a subtropikus alakokat szorította ki, 
Ázsiában is érezhetővé tehette magát. Itt is kényszeríttettek a növények 
lefelé a síkságra leszállani es vándorlásukat a jégkorszak alatt vagy rövid 
idővel annak beállása előtt megkezdeni, vagy meg jobban mondva, a jég¬ 
korszak alatt vagy annak elején az Amurföld dórája kezdett délfelé ván¬ 
dorolni, épen akkor, midőn a Himalája északi oldaláról ennek mérsékelt 
flórája alacsonyabb színtájra szállott alá, miáltal a két flóra között levő 
távolság tetemesen csökkentetett. A mint a jégkorszak alatt az alpin es az 
arktikus flóra Európa lapályainak flórájával vegyülhetett, ép úgy mehettek 
végbe kölcsönös viszonhatások az Amurföld es a Himalája flórái között és 
a mint Európa alpin fajainak egy része eredetileg arktikus lehetett, noha 
ma csak az Alpokon fordul elő, ep úgy lehettek azon amerikai alakok, me¬ 
lyek jelenleg a Himaláján találtatnak, azelőtt az Amurföldön honosak. 
Ezzel azonban még korán sincs kimondva az, hogy a vándorlásnak szük- 
ségkep a jégkorszak tartama alatt kellett végbemenni; de föl lehet tenni, 
hogy akkor legkönnyebben mehetett végbe. 
AURIPIGMENT ÉS REALGAR BOSZNIÁBÓL. 
Dr. IÍRENNER Józs. SÁNDOR-tÓl. 
(Előadatott a magyarhoni Földtani Társulat szakülósén 1883 április 4-ikén.j 
Fauser Antal tagtársunk a nemzeti múzeumnak Boszniából származó, 
Auripignientet és Realgart tartalmazó ásványdarabokat ajándékozott, a 
melyeket ő báró Braun államtanácsos úrtól kapott. 
Mind a két ásvány kristályosodott. 
I. AURIPIGMENT. 
Az Auripigmentkristályok, melyek vagy egyenként vannak felnőve, 
vagy összefüggő csoportokat képeznek, felszmtesen viaszksárga, a mézsár¬ 
gába hajló színűek, míg a friss hasadási lapokon a tiszta czitromsárga 
szm tűnik elő. Meglehetős, egesz G terjedő nagyságot érnek el, és 
kifejlődésük analóg a tajovaiak-kal. 
A kristályok a MiLLER-féle felállításra * vonatkoztatva, az a és /> 
betűk felcserélése után a követkevő alakokat adják : 
a prizmaövben: a = 100 
b = 010 hasadási lap 
m =110 
* Mineralogy, 1852, 176. 1. 
