IRODALOM. 
397 
Á geológia felette tág mezején a kutatások folyton és oly nagy mérvben foly¬ 
nak, hogy minden eredmény szálait egyenlő arányban foglalni össze, csaknem 
lehetetlen. A geológiai általános munkák mai napság, czímök daczára, mindig bír¬ 
nak valami specziális jelleggel: majd bizonyos kontinens vagy ország van főleg 
kitüntetve, majd egyes korszakoknak van több részlet szentelve, majd a biológiai 
vagy a dinamikai viszonyokra a fősúly fektetve stb. A legtöbb geológiai könyvben a 
stratigrafia van előtérbe állítva, én ezt szintén nem hagyhatván figyelmen kívül, de 
felhasználva a p’etrografia, mint önálló újabb tudomány-ág vívmányait, főczélul a 
föld anyagának ismertetését a jelentől a legrégibb időkig tűztem ki és így a dina¬ 
mikának is azon részét (víz, hő. cliemizmus) emelem ki jobban, mely a kőzet¬ 
képzésnél főleg tevékeny. A föld anyagának nyomozása tehát az egyes geológiai 
korszakok szerint is tekintetbe lévén véve, az a geológia általános keretébe lett 
beillesztve. 
Ezen czélhoz képest a czím « Geológia, Ideáid tel, intettel a petrografiára, a 
rnlkánosságra és a hidrogrqfiai eiszatiyokra». 
Négy része van. I. A föld anyagának kül- és bel-alakulata. II. A petrografia. 
III. A föld történelme. IV. A föld általános viszonyai az anyagváltozásra és belse¬ 
jére nézve. 
Az elsd rész, mintegy bevezetés, több oly általános tárgy gyal foglalkozik, mely 
a fizikai geográfiával is közös, de viszont más olyanokkal, melyek tisztán geológiai 
természetűek, ezeket illetőleg az ismeretek mai színvonalát igyekszik kitüntetni. 
A második rész első fejezetében a petfografiai módszerek 4- csoportja: 
a) makroskopos, h) mikroskópos, c) ásványszétválasztási és d) mikrochemiai, 
rendszeresen a geológiára alkalmazva oly módon van megismertetve, hogy mun¬ 
kám sajátságának s eredetiségének tartom. Minden egyes módszer az ő viszonyos 
előnyében és hátrányában van akként bemutatva, a. hogy képiessége a geologot 
szolgálni követeli. 
A összetett kristályos kőzeteket képező ásványok között a földpiátoknak jutott 
az oroszlánrész nemcsak azon tulajdonságok szerint, melyek a szakirodalomban 
egyebütt is méltatásban részesülnek, hanem egy általam megállapított ehronologiai 
jelentőség szerint is, mely kölünösen a földpátökat illeti meg valamely eruptiói 
cziklus sorozatában. Ki van mondva, hogy a földpát petrografiai meghatározására 
leggyakorlatosabb módszer a lángkísérleti s annak a, haszna nemcsak odáig terjed, 
hogy festődik-e a láng, hanem a teljes kivitelnél megtudjuk az ásvány olvadás-fokát 
és a képességét a savnak ellentállani, mely utóbbi tulajdonságról ismét a lángfestés 
ad felvilágosítást az általam megállapított kivitel szerint. 
A második fejezet a kristályos kőzetek rendszerét tartalmazza. Az egyszerű 
kristályos kőzeteket 4 osztályba sorozom a geológiai előfordulások szerint; az 
összetetteknél saját beosztásom van a részletben, a mennyiben úgv az egyes 
ásványoknál, mint az egész ásvány-associatiónál a ehronologiai jelentőséget is 
szerepieltetem. Teszek különbséget egy makrografiai és egy mikrografiai kőzet- 
osztályozás között: amaz alapítva van oly ásványokra, melyeket első tekintetre 
felismerhet a geolog, a mely szerint tehát a geológiai felvétel, vagy általában vala¬ 
mely kőzet megtekintése alkalmával az általános nevet megadhatja. A mikrografiai 
osztályozás ellenben a laboratóriumban véghezvitt tanulmányozás után ejthető meg 
ég csak az képesít bennünket a kőzet részletes fajnevét biztosabban kimondani. 
