IRODALOM. 
39!) 
tekintetbe is veszszük, de külön és eredeti képződést! kőzetfaj gyanánt nem jön 
számításba. 
A harmadik' rész a történelmi geológia. Ennek nomenclaturájában keresztül 
vittem teljesen úgy a stratigratiai, mint a clironologiai hierarchiára nézve mindazt, 
mit Bolognában a nemzetközi geológiai második congressuson (1881) e tekintet¬ 
ben határoztunk. Nem dogma az, hanem czélszerű és tanácsos, hogy a tudományra 
nézve káros elágazásoknak véget vessünk egy oly egyöntetű nomenclatura által, a. 
minő megvan a. mathematikáhan, fizikában, chemiában stb. 
Az időszakok felmenő vagy lemenő sorozatának kérdését, ellentétben az írók 
többségével, az utóbbi szellemben fogadtam el. Geológiám specziál jellegével egye¬ 
dül ez fér össze. Megengedem, hogy a stratigraf az eredmények teljes összeállításá¬ 
nál czélszerühhnek találja oda állítani a rétegek egész sorozatát, és a leírást az 
alappal kezdeni; de midőn az anyag állapotának vizsgálata van főczélul kitűzve, 
azon erők méltatásával együtt, melyek a változást előidézik, akkor a tényleges 
állapotból, tehát a jelenkorból kell kiindulni, itt van együtt az ok és okozat, míg a 
régibb korszakokból csak az eredmény maradt fenn, melynek létrehozásához a kul¬ 
csot egyedül a jelen szolgáltathatja. Az anyag elváltozása fokozatosan halad a 
geológiai serák távozó sorában s a legutolsóban már a viszonyok oly bonyolódottak, 
hogy azokkal kezdeni a történelmi geológiát nem lehetne. 
A jelenkorban a //?drogr a fiai és a ndJaíni viszonyokra különös tekintettel 
vagyok. Ez utóbbi fejezetnél a petrografiai momentumnak clironologiai részét is 
érvényesítem, úgy saját észleleteim, mint különösen a franczia iskola felfogása 
szerint, ez nézetemet elfogadva a modern vulkánoknál a clironologiai jelentőséget 
tekintetbe vette. FouQUÉ-n kívül főleg VÉLAiN-t hozom fel, ki az indiai oczeán több 
vulkáni szigeteit tanulmányozván, a Venus észlelett expeditio alkalmával, az álta¬ 
lam felállított szabály létezését szintén konstatálta. 
Az anyag viszonyos korának meghatározása egyik fő feladat lévén, a strati- 
grafia a paleontológiával együtt, de ez csali a geológiai szolgálatában, teljesen van¬ 
nak tárgyalva, a mennyiben t. i. egy átalános geológia kerete megkívánja. 
A tárgy beosztásánál az elv ki van emelve s a körűi a megalapító tények 
csoportosítva. A geológia az egész földgömbbel foglalkozván, a tudomány épületéhez 
az anyag a búvárok összes uj kutatásából van összehordva, de mind a mellett a 
Magyarországot illető adatok fontosságuk és érdekességükhöz mórt figyelemben 
részesülnek. 
Hogy autopsiám Amerika nagyszabású geológiai viszonyaira nézve fontosabb 
segítségemre volt az illető fejezetek határozottabb fogalmazásánál, mint az európai 
tankönyvek színtelen és többé-kevésbbé avult ecsetelése, könnyen elhihető. 
A negyedik ; és utolsó rész ismét átalánosságokkal foglalkozik csak úgy mint 
az első, de azon különbséggel, hogy míg az elsőnek tárgyai sem az anyag, sem a 
történelem részleteivel összeköttetésben nem állottak, ezen rész a Földnek úgy szer¬ 
kezetében mint alakulásában, valamint anyagi és alaki változásaiban előforduló 
olyan tüneményekkel foglalkozik, melyek általánosabbak mintsem hogy akár a 
felületre vagy attól le csekély mélységre, vagy csak fejlődésének egyes korszakaira 
szorítkoznának, sőt több esetben nem is lehetnek egészen az észlelet tárgyai, hanem 
kénytelenek vagyunk, a mennyire kitelik, tényekből indúlva, hipothezisekkel hozni 
kapcsolatba; ezeket a megelőző három részben foglalt tények és észleletek részlete- 
