IRODALOM. 
4-01 > 
tett) tárgyalásának végén alkalmasabbnak tetszik mint negyedik s befejező részt 
külön foglalni egybe. Ilyenek főleg az életjelenségek áttekintése, a metamoríizmus 
és ynlkanizmus tüneménye egészben véve, nem különben a földkéreg lassú és erő¬ 
szakos mozgása, a föld tömöttsége és belseje kapcsolatban képződési módjával, a 
melyek mind meg annyi külön szakaszban jönnek szóba. 
A metamoríizmus egyike a- legkényesebb kérdéseknek a föld anyagának tör¬ 
ténetében. Sok észlelet kellett, még pedig leginkább a cliemia szövétneke mellett, 
hogy az uralkodott elmos némileg tisztuljon. A világosságot hathatósan terjeszti 
még a mikroskop és az experimentál geológia. Mind ezen kutatások eredményeit 
összefoglalva két egymástól merőben eltérő metamorhzmust különböztetek meg a 
Föld mélyében : egyik a gneisz-gránit regiója felett, másik a gneisz-gránit alatt. Ez 
utóbbi a- vulkanizmus körébe vezet át. Amazt mesterségesen nem sikerült készíteni, 
míg a. vulkáni kőzetekből a bázisosakat, a legnagyobb mélységből eredetieket sin- 
shetikai módon Fouqué és Michel Lévt , valamint kis részt mások is elő¬ 
állították. 
A Föld belsejének mint egésznek alkotásához, szem előtt tartva a tömóttsé- 
get, a mágnességet, az eddig ismert elméletekhez egy újabbat is veszek t. i. a 
meteoritek alapján, melyeket a csillagászok az égi testek alkotásánál is kezdenek 
számba venni. 
Munkámban, azt egészben véve, a rideg ténysorolás helyett, a hol csak kivi¬ 
hető volt, a történelmi elbeszélés modora van választva s e szép tudomány egyes 
részei, a gondolatot a- szokottnál messzebbre vezetve, úgy vannak előadva, hogy az 
érdeklődő abban azt se nélkülözze, mit egy tanulságos olvasmánytól követelhet. És 
így — ámbár úgy hiszem, hogy e könyv nem rettenti vissza azon átalános olvasót 
sem, ki a. természettudományok ezen egyik legvonzóbb ágának elvei és alapul szol¬ 
gáló adatai iránt, érdeklődéssel viseltetik — a didaktikai módszernél fogva, melynek 
hódoltam, az kiválólag a tanuló számára való, ki ezen a közmívelődésre és az életre 
oly befolyásos ismeretkörbe rendszeres bevezettetést keres. Az orvos, gyógyszerész, 
mérnök, gazda, bányász, stb. mennyiszer jön érintkezésbe a természettel és hány¬ 
szor van alkalma ahhoz a geológia kérdései hosszú sorából egyet-mást intézni, 
viszont mily gyakran észlel oly természetű tüneményt, melynek megértésére geoló¬ 
giai tájékozottság kell! 
A rajzok a geológia, megírásánál csak úgy kellenek mint a betűk, azokban 
nem fukarkodtam. 360 számmal vannak az ábrák s közöttük vagy 77 ábracsoport, 
melyeknek egyes számait, különcévé, az ábrák összes száma 700 körűi van. Az ábrá¬ 
kat két chromolitliografiai tábla egészíti ki. 
Geológiám Semsey Andor úrnak van ajánlva, mint a természettudományok 
művelőjének, s múzeumaink valamint tudományos életünk tanúsága szerint azok 
mecénásának. Hogy Semsey úrnak érdemei e tekintelben nagyok s egy ily szerény 
nyilatkozata a valódi érdemelismerésnek indokolt, mindenki előtt világos. De az 
átalános érdem közérzetét szabadjon némely pregnáns tagjára szétszedve mutatni 
be. A m. nemzeti múzeum ásványtani gyűjteménye felette nagy lépést tett előre a 
herczeg Lobkovitz-féle szép gyűjtemény megvétele által, melyre az országgyűlés 
36,000 frtot szavazott volt meg. Ezáltal a nemzeti múzeum ezen osztálya az európai 
szép gyűjtemények sorába jutott. Azóta a nemzetnek egy fia, ezen összegnél többet 
áldozva, a gyűjteményt, azon polczra emelte, hogy Európa és így a világ legelső 
