6 
SZÁDECZKY gyula: 
A közét, melyben a növények vannak, sárgaszinű, muskovitos agyag. 
Két szintből gyűjtöttünk növényeket. Az alsó kékes szürke, durvább agyagba 
megy át, a mely szintén tartalmaz növényeket; ettől vagy 1 l h m magasan 
van a felső agyag, a melyből növényeket szedtünk. A kettőt különböző 
színű olyan muskovitos agyag választja el egymástól, a melyben kárpáti 
homokkő, quarzit, kemény agyag (mállott trachyt?) lekopott darabjai, 
továbbá quarzhomokszemek fordulnak elő. Felfelé a quarzhomokszemek 
szaporodnak, annyira, hogy a felső növényeket tartalmazó agyag már kon- 
glomerátos, agyagos quarzhomok közt fordul elő. E felett még tisztább 
lesz a quarzhomok. Ezen rétegek dőlése nem határozott, általában véve 
EEK-re (1-—2 h) dőlnek 15° alatt. Hogy a növénylenyomatok ezen kőzetének 
geológiai helyére vonatkozó valami biztosabb adat birtokába jussak, bejártam 
a gazzal sűrűn benőtt kis patak környékét. Vagy 300 lépésre felette, a patak 
medreben vagy 3 m mély fúrt lyukat találtam, mellette pedig egy ca. 2 1 /2 m 
magas falban körülbelül 40 cm vastag lignit- réteg van. A fal legalja kékes¬ 
szürke az előbbihez hasonló muskovitos agyag, a melyben szintén vannak 
növénymaradványok. Az agyag felett a lignit következik, a mely nem 
merev és az egyik végén vagy 15 cm vastag perlithomok ekeli közbe magát. 
A perlit-homok alatt lévő ága a lignit-rétegnek ca. 15 cm vastag, a felette 
lévő pedig ca. 25 cm. A lignit felett kevés muskovitot tartalmazó perlit- és 
horzsolókő-dara van, közbe-közbe vékony lignitrétegek által megszakgatva. 
A rhyolith-sediment felett vagy 50 cm. vastag, javarészben quarzszemekből 
álló veresre festett homok van fel egészen a növényzetig. Ezen rétegek álta¬ 
lában véve EK-re dőlnek 10—15° alatt. A lignit-rétegek képződését tehát 
itt a rhyolith-homok hullása szakította meg és úgy látszik, ez véget is vetett 
a lignit-képződésnek, vagy pedig azon domborzati változás, a mely ezzel 
együtt járt. Hasonló viszony ez ahhoz, a melyet a mehádiai barnaszén 
bányákban láttam dr. Schafarzik F. úr társaságában, a mely a mediterrán 
epochában képződött.* 
De nemcsak itt, hanem más nem ilyen jól feltárt helyen is lehet látni 
ezen patak mellett, hogy a lignit felett horzsolóköves perlit-breccia, alatta 
pedig muskovitos agyag van. A perlit gipsz nélkül is festi a lángot egy kicsit 
káliumra; az egész lángkisérleti eredmény a következő : I. Na 3, K 0— 1, 
Olv. 3, II. Na 3, K 0—1, Olv. 4; III Na-4, K-3. A horzsolóköves részben 
valamivel kevesebb a Na és K (I Na- 2—3, K- 0, Olv. 3—4; II. Na 2-—3, 
K 0—1, Olv. 4; III. Na 3—4, K- 3—2). Szeműt növenymaradványok ezen 
rhyolith-brecciában is előfordulnak. 
Ezek alapján kétséget nem szenved, hogy ezen lignit képződése a 
perlitbreccia képződése idejére esik, és hogy énnél idősebbek azon növény¬ 
maradványok, a melyeket mi a víz levezetésére ásott lyukban gyűjtöttünk. 
:: A. Schafarzik. A m. kív. föleit, intézet évi jelentése 1874-ről, 333. lapon. 
(6 
