MUNKÁCS GEOLÓGIÁJÁHOZ. 
7 
A tokaj-eperjesi hegység északi részén a rhyolith-breccia a szármát-epochá- 
bán képződött. Ha analógia alapján ezen perlit- és horzsolókő-brecciát is 
szármát-epochabelinek veszszük, akkor növénylenyomatainkat ennél időseb¬ 
beknek, talán felső mediterránbelieknek kell tartanunk. 
A második hely, lionnét növénymaradványokat hoztunk, maga az 
előbbitől D—DK-re pár száz lépésre eső, azon víz alá került szénfurás, 
a melynek kitisztítására kezdték ásni az előbb említett levezető csatornát. 
A kőzet itt is muskovitos agyag. A felső rétegeknek színe fehér, lefelé sárgás, 
veres, majd zöldes és kékes barna; ezen utóbbiból hoztuk a növénymarad- 
ványokat. A rétegek dőlésé nagyjából megegyezik az előbbiekével. 
A szenet ezen a helyen mi nem láttuk a víz miatt, de a tulajdonos 
állítása szerint mindjárt a víz felső részen következik. Annyi bizonyos, hogy 
itt a muskovitos agyag alatt vagy talán közte fordul elő; tehát ez minden 
valószínűség szerint mélyebben fekvő réteg, mint a patak másik ága mellett 
lévő fent leírt lignité. 
Munkácson időzésíink utolsó napjaiban megismerkedtünk Hubee 
József ügyvéd úrral. A tőle hallottak megerősítik azt, hogy ezen a vidéken 
szintén több szénréteg van. Elvezetett ő minket egy másik ásatásához is, 
a mely közvetlen Bukovinka deli oldalán az északra folyó patak kezdetén 
van. Ez is vízzel van tele és — a mint a mellette lévő tűzhely, a melegítésre 
szánt nagy görgeteg és a bokrokra aggatott sok rongy elárulja — a babonás 
köznépnek nagyon látogatott «gyógyfürdője)). A szén itt is mindjárt a felüle¬ 
ten van, de mi azt a víz miatt nem láthattuk.* 
Bukovinka utczáján az Obics nyugoti oldalán magunk is láttunk egy 
vagy 15 cm vastag lignit-réteget. Felette sárgás-szürke, olyanféle muskovi¬ 
tos agyag van, a minő az előbbi helyeken. Települését azon csekély ásásból, 
a melyet a nagy sárban sietve eszközöltünk, biztosan megítélni nem lehetett, 
de úgy látszott, hogy kis hajtással dől északra. Az Obics-hegy nyugati olda¬ 
lán elmenet láttuk, hogy legfelül itt is perlites és horzsolóköves trachyttufa 
és egyenletes szemekből álló dara van, a melyben dr. Staub űr növénylenyo¬ 
matokat is talált. 
Bukovinkától EK-re a Latorcza völgyébe leereszkedő domb oldalán 
szintén bukkantunk szénre, a mely azonban nagyon el van rejtve. Tufa alatt 
fordul elő itt is, de nem olyan durva perlit- és horzsolókő-brecciás tufa alatt, 
a minőt lent találtunk, hanem egyenletes, aprószemű, finom pyroxentrachyt- 
tufa alatt, melyben perlit-szemet csak elvétve találunk. Ebben is bukkan¬ 
tunk növénymaradványokra, a melyek között dr. Staub úr a Glyptostrobus 
Europaeus Brngt. sp. tobozát ismerte föl. A szén tisztátalan tufás és nagyon 
vékony rétegecskéket alkot helyenként. Egy arasznyi vastag tufában p. van 
* A munkácsi szenet elemezte Kalecsinszky Sándor úr. (V. ö. A m. kir. 
földtani intézet évi jelentése 1888-ról, 128 1.) 
(7) 
