MUNKÁCS GEOLÓGIÁJÁHOZ. 
9 
2. Eruptív tömegkőzetek. 
Néhány eruptív tömegkőzet is akadt utamba kirándulásaink alkalmá¬ 
val, melyek mind a trackytok (andesitek) közé tartoznak. 
a) Rustánfalva nyugati utczája irányában a felső úton a Kamen-domb 
oldalán nagyon tömör, zöldes szürke pyroxentrachyt van szálban, 2—3 mm 
átmérőjű földpátszemekkel. 
Mikroszkóp alatt kis nagyítással nézve nagyon meglep ezen kőzet, 
mert pyroxent így látni benne nem lehet. Két csiszolatban mindössze egyet¬ 
len nagyobb augitszemecskét találtam, ezt is földpátba bezárva. Erős nagyí¬ 
tás mellett (7 obj.) azonban látjuk, hogy az ajirószemű mikrokristályos alap¬ 
anyagnak körülbelől fele részét gömbölyű, vagy sonkaidomú vagy oszlop¬ 
alakú, de nem határozott körvonalú augit-mikrokristályok alkotják, melyek¬ 
hez nagyon sokszor apró magnctitszemek tapadnak. A magnetitoknak 
részben limonitos konturjok van. Limonitos sávok különben helyenként az 
alapanyagban is előfordulnak. Az augit-mikrokristálykák világos zöldszinűek, 
szög alatt sötétednek el. Határozatlan körvonaluk és színük által élesen 
különböznek a mikrokristályos alapanyag másik részétől, a fehér, merev 
léczekhez hasonló földiátoktól. Ezek nagy része 2—3 ikerlemezből áll, 
a melyek az összenövési síkoktól 30—40°-re sötétednek el. 
A mikrokristályok minden rend nélkül vannak összekuszálva, folyós¬ 
sági szerkezetük nincs; közöttük helyenként szemcsés, fehéres alapanyag 
maradt vissza, a mely azonban nem isotrop, polárfényben földpátfélének 
látszik. A földpát, augit és magános magnetitszemeken kívül vannak még 
nagyobb magnetitcsoportok is az alapanyagban, a melyek szőlőfürthöz vagy 
egyéb bizarr alakhoz hasonlítanak. Ezek nem eredeti képződmények, hanem 
chemiai átalakulás által keletkeztek. Egyikökben egyközösen sötétedő pyro- 
xenmaradékot találtam, a miből következtetem, hogy ezeknek legalább egy 
része hypersthenből alakult át. A magnetitcsoportok némelyikét augitszemek 
veszik körül, épen úgy, mint a következő pyroxentraehytokban a corro- 
dált hyperstheneket. Az alapanyag lángkisérlete a következő: I Na 3, K 0, 
Olv. 4, zöldes barna, gipszszel Na 3—4, K 1. 
A mikrokristályos alapanyagból élesen, minden átmenet nélkül válnak 
ki a nagy /öíúpáí-kristályok. Ezek eléggé épek, csak a hasadási vonalak 
mentén vannak kaolinosodva. Zöldes barna, amorph foltokat látunk elvétve 
a földpátokban, továbbá találtam a kézi példány egyik elporlott földpátjában 
egy ép augitot, a melynek szétnyomott hasábkái mikroszkóp alatt szürkés, 
világos sárgaszínüek és elsötétedésük felmegy egész 48°-ig. A földpátok 
többnyire táblaalakuak, sokszoros ikrek, a melyek némelykor meg össze- 
huzódnak. Elsötétedésök többnyire 30—40° alatt következik be az iker¬ 
lemezektől. Lángban a következőkép viselkednek: I Na 2, K 0, Olv. 0—1 ; 
(9) 
