10 
SZÁDECZKY GYULA: 
II Na 2, K 0, Olv. Ü—1 ; III Na 3—2, K 0—1, sósavas oldata fest Ca 9, Na 
3, K 1. Ezek alapján tehát a nagy földpátokat anorthit -sorozatúnak kell 
tartanunk. Nevezetes dolog, hogy az alapanyag valamivel több Na- és K-t 
tartalmaz és sokkal könnyebben olvad, mint a belőle kivált nagy földpát. 
Ezen tiszta hypersthen nélküli augittrachyt felett pyroxentrachyt-sedi- 
ment látható. 
b) Tovább keletre az előbbi helytől Kustánfalva közepe táján nagyon 
likacsos sötétszürke és vereses salakot találtam szálban, a melyből nagyobb 
és pedig a lángban tökéletesen úgy viselkedő földpátszemek váltak ki, mint 
az előbbi augittrachyt-földpát szemei. A likacsos alapanyag is úgy festi 
a lángot és olyan könnyen olvad, mint a pyroxentrachyt alapanyaga. Kel¬ 
lően átlátszó lemezt nem lehetett ebből csiszolni. Úgy látszik, sok benne az 
amorph anyag, a melyben rendkívül apró tűalakú földpátkák vannak. 
c) A kustánfalvi augittrachvthoz nagyon hasonlít alapanyagára nézve 
azon pyroxentrachyt, a melyet ettől DK-re, a katonai térképen «Rotherbach- 
nak» nevezett patak medre felső részében, szálban találtam a szénfurások 
alatt. A hasonlatosság azonban csupán csak a mikrokristályos alapanyagra 
vonatkozik. Már makroszkoposan látjuk, hogy a szürkés alapanyagból sűrűb¬ 
ben vannak a földpátok kiválva, mint az élőbbemből, sőt egy 5 mm hosszú 
és 2 mm szeles hypersthen- oszlopkát is találtam benne, melynek egy részét 
leválasztván, meggyőződtem arról, hogy egyközösen olt ki, hogy pleocbro- 
ismusa ez irányban fűzöld, erre derékszög alatt zöldes olajbarna. Ezen 
hypersthen lángban így viselkedik: I Na 0—1, K 0, Olv 1—2; II Na 0—1, 
K 0, Olv. 1—2 barnásán áttetsző; III Na 1, K 0. 
A mikrokristályos alapanyagnak vagy Vs-részét alkotja az augit-mikro- 
litli, melyhez magnetitszemek épen úgy tapadnak, mint az előbbieknél. 
A földpát-mikrolithok is hasonlítanak az elöbbeniekbez, valamint az egész 
alapanyagnak lángkisérleti viselkedése. 
A nagy földpátok uralkodólag szintén anorthit -sorozatuaknak bizonyul¬ 
nak lángkisérleti viselkedésük és az elsötétedesi szögek alapján, ámbár 
vannak 15° körül sötétedő ikrek is, a melyek tehát a savasabb calciumföld- 
pátok jelenlétét sem zárják ki. Uj ezen földpátoknál az, hogy némelyiket 
magnetit-erezet hálózza be. Helyenként limonitos sávokat látunk a kőzet¬ 
ben, az ezekbe eső földpátokban is vannak a basadási vonalokon beszivár¬ 
gott limonitos foltok. 
Mikroszkóppal is találtam, de igen kevés, nagy, corrodált hypersthent> 
mely tulajdonságok alapján a kristályodás kezdetére kell gondolnunk kiválá¬ 
sát. A magma későbbi állapota nem kedvezhetett a byperstbenek képződé¬ 
sének, sőt ellenkezőleg kimarta a meglevő byperstbeneket is. A byperstbenek 
sápadtak, de azért van pleoehroismusok. A legutoljára kivált ásványok közé 
tartoznak az augitok , a melyek olyan apró mikrokristálykák, hogy kis nagyí¬ 
tás mellett csak szürke pontoknak látszanak. 
( 10 ) 
