MUNKÁCS GEOLÓGIÁJÁHOZ. 
13 
Ezzel összefüggésben megemlítem, hogy opál Munkács vidékének 
trachytkőzeteiben sok helyütt fordul elő. Oroszvégtől északra Traxler ur 
szőlőjében nagyon szép fehér opált gyűjtöttem, a melyben különböző növé¬ 
nyek, közöttük dr. Staub úr szerint Glyptostrobus Europaeus Brngt. sp. 
kövült maradványa foglaltatik. Traxler ur szívességéből Selesztó falu 
Zsornina hegyéről van egyetemi gyűjteményünkben hasonló faopál. 
h) A munkácsi vár (Várpalánka) tetején a déli oldalon a belső bástyán 
találtam szálban, kekes és veres színben váltakozó trachytot, a mely likacsos, 
laza szerkezete és nagyobb (7 mm átmérőjű is) földpátjai által már szabad 
szemmel nézve is különbözik az előbb tárgyalt trachytoktól. 
Mikroszkóppal meg nagyobb a különbség. Alapanyaga először is 
nem mikrokristályos. Sárgás szürke magma uralkodik benne, a mely nem 
egészen amorph, nagyobb részben derengni kezd polarizált fényben; másod¬ 
szor hiányzik a sok augit-mikrolith, a mely az előbbeni kőzetek alapanya¬ 
gának majdnem fele részét tette; e helyett vékony, karcsú limonit-pálcziká- 
kat találunk benne, a melyek, úgy látszik, átalakult pijroxen-mikrolithok., 
Földpát-mikrolith van az alapanyagban, de nem válnak ki olyan élesen, 
mint az első pyroxentrachytokban. Bőven találjuk a magnetitot is szem, pál- 
czika és koczka alakjában, de egy részük a vastartalmú ásványok elbomlá- 
sából származott. Részben limonitosodva vannak. Az alapanyag lángkisérlete 
a következő: I. Na = 2—3, K = 0, Olv. — 1—2 ; II. Na = 2—3, K - - 0, 
Olv. : 3; III. Na = 3, K = 2—1. 
A nagyobb ásványok között a földpátok eleg épek, némelyek azonban 
kaolinosodni kezdenek, vagy alapanyagot tartalmaznak zárványként. A láng- 
kisérlet szerint az andesin- és labradorit- sorozatba látszanak tartozni 
(I. Na = 3—4, K = 0, Olv. = 3; II. Na = 3—4, IÁ = 0, Olv. = 4; III. 
Na — 4—5, IÁ = 1 —2). Elsötetedésük 30° fölé emelkedik, de nagyon sok 
van, a mely 20° alatt sötétedik. 
A pyroxenek közül határozottan hypersthen van benne több. Előfordul¬ 
nak nagyobb kristályok is közöttük, de több az apróbb. Nem egészen épek; 
magnetit-keretjük van, vagy belsejükben is magnetit vált ki, főként a haránt- 
repedéseken. Pleochroismusuk erős: c zöld (mint az augité), b sárgás zöldes¬ 
barna, a veresbarna. Harántmetszetben a ooPoo (100) és ooPoo (010) 
lappárokat erősebben találjuk kiképződve, mint a oo P(110)-t. 
Angit a hypersthenhez hasonlítva nagyon kevés van. Kristályai nem 
epek, végeiken nagyon le vannak olvadva. Színük világos sárgás zöld, 
pleochroismusuk csekély. 
Már a sok hypersthen is új ezen kőzetben, de mint egesz új ásvány 
előfordul az ampáiból, habár csak nagyon alárendelten. Nagyon el van vál¬ 
tozva, vastag magnetit-keret veszi körül. Elsötétedése 15° alatt következik 
be, a jó hasadási irányhoz. Pleochroismusa c irányában tüzveres, erre derék¬ 
szög alatt zöldes sárga. 
(13) 
