24 
CSEH LAJOS : 
tió-cvklusa. Eruptiója a felső-eocenben kezdődvén, benyúl a mediterránba. 
Elegyrészei orthoklas, biotit, amphibol és quarz, úgy szintén jelen van 
nátrium-calcium-földpát is. A kaliumföldpát legtöbbször vörösös. 
Vidékünkön a legrégibb kőzetek sorába tartozik a quarzit, az arkoza 
(aplit), csillámos agyagpala és gneisz. 
A quarzit quarz-szemekből áll; az arkoza (aplit) quarz- és orthoklasból 
szemcsés szövettel és a réteges metamorf palák között foglal helyet. 
Ha az aplit quarz-szemei közt turmaliu is van, akkor a kőzetet «tig- 
risércznek» nevezik (Vihnye O-Antal-tárnában). E kőzet a gneiszszal térben 
összefügg. A csillámos agyagpala szinte ezen csoporthoz tartozik. 
A csillám vagy a quarz uralkodása szerint vannak olyan kőzetek, 
melyek majdnem kizárólag csillámból állanak, ez a csillámpala; vagy quarz - 
ból, mi a quarzitpala. E kőzetek a kristályos palákkal váltakozva fordulnak 
elő és vidékünkön is a csillámos agyagpalákat a gneiszok és quarzitok társa¬ 
ságában találtam. A gneisz a kristályos palakőzetek közé tartozik. Lényeges 
elegyrészei quarz, orthoklas és csillám, nagyon gyéren előfordúl benne 
még a plagioklas és amphibol is. Némely módosulat már gneisz-gránitnak 
nevezhető. 
Ezek volnának azon kőzetek, melyek a Ferencz-császár-altárnában fel¬ 
tára ttak. 
Áttérek most a Ferencz-császár-altárna által átvágott kőzetek telepü¬ 
lési viszonyainak leírására. 
A Eerencz-császár-altárna a hodrusi fővölgy jobb oldalán a Brenner- 
tárnai völgy alatt, közvetlen a Brenner-tárnai zúzómü mellett 375*521 m 
magasságban a tenger színe felett, aXV-ik század kezdetén lett megindítva 
és 1765-ben Pjergaknával összekapcsolva. Jelenleg ezen tárnának, mely a 
hodrusbányai, szélaknai es selmeczi bányaműveléseket alámélyíti, csak azon 
részéről akarok szólani, mely a tárna szája a Lili-, Zipszer- és Pjerg-akna 
között fekszik. Ezen köz 6400 m. 
A tárna szája syenites biotittraehytban lett megütve. Irányát kezdet¬ 
ben EK-nek veszi, mely irányban az ú. n. «Leithaus» alatt a hodrusi hegy¬ 
ség völgye alatt húzódik el, innét Iv-re fordul, átszeli 1000 és 1135 m-ben 
a Mindszent-teléreket, 1300 m-ben a Wenezelért, ezután D-nek irányulva 
1500 m-ben az úgynevezett Ercz-telért, míg 1680 m-ben a Lill-aknát eléri. 
E közben a tárna szájától átvájja a syenites biotittrachytot 220 m-ig, ezután 
670 m-ig a pyroxentrachytot, innét pedig egész a Lili-aknáig a porphyros biotit- 
trachytban van hajtva. A telérek kizárólaga porphyros biotittraehytban vannak 
kifejlődve. Lill-aknától a Zipszer-akna felé a tárna iránya K-i. Ezen irányban 
atárnaLill-aknától 180 m-en át porphyros biotittraehytban lett hajtva; itt bele¬ 
jut azután a syenites biotittrachytba, a melyben folyton egész 670 m-ig marad, 
innét 20 m-en át a gneiszban és 60 m-en keresztül ismét porphyros biotittra- 
chytban hajtatott, míg 750 m-ben gneisz és kovás, zöldes palákat elér. Ez 
( á4) 
