A FERENCZ-CSÁSZÁR-ALTÁRNA. 
25 
utóbbiakban marad 950 m-ig, azontúl 1330 m-ig pedig ismét porpkyros bio- 
tittrachytba lép be, melyet azután a Zipszer-aknáig (1540 m-ig) a syenites 
biotyttrachit vált fel. Lili- és Zipszerakna között 1150 m-ben a 2 m vastag 
ólomércztartalmu berenleitni telér táratott fel, de ezenkívül más felemli- 
tésre méltó telért nem találtam. Zipszer-aknától a Pjerg-akna felé a tárna DK-i 
irányában 2000 m-igen változatos kőzeteken megy keresztül. A legérdeke¬ 
sebbek közé tartozik azon köz, mely a Zipszer-akna rakodójában veszi kezdetét 
és 1020 m-ig tart. Érdekes annyiban, a mennyiben ezen részben a syenites 
biotittrachyt a kovás, zöldes palákban, aplitban és gneiszban részben fino¬ 
man elágazó, részben telérszerű irruptiókat képez. 
Több helyen, kivált ott, hol a syenites biotittrachyt nem bir telérszerű 
jelleggel, oly szoros összefüggésben van a kovás, zöldes palákkal, az aplittal 
és a gneiszszal, hogy ez utóbbiaktól el sem különíthető. 
Zipszer-aknától 1020 m-től 1780 m-ig felváltva már csak syenites es 
porphyros biotittrachytot találunk. Ezentúl 2000 m-ig ugyan akadunk még 
porphvros biotittrachytra, de csak mint a pyroxentrachyt által körülfogott zár¬ 
ványokra. 2000 m en tül pedig egész Pjerg-aknáig kizárólag csak pyroxen- 
trachyttal találkozunk, a melyben többi közt a Teréz-telér van kifejlődve. 
Felvételem alkalmával még észleltem, hogy a gneiszban, a kovás, 
zöldes palában és aplitban úgy mint a porphyros és syenites biotittracliytban 
pyrit, markasit, de kiválóan galenit fordul elő nagyobb mennyiségben, de 
ritkábban; azért képeznek ezen ásványok szabályosan kifejlődött teléreket is. 
A Zipszer-aknától 360 m-nyire létezik egy 9 m-re terjedő kovandos telér, 
melynek fémtartalma egy métermázsában 4'0 kg rézés0'0]2 kg arany¬ 
ezüst. 400 m-nél egy 5 m vastag mészpáto-, quarzos telérnek fémtar¬ 
talma 0‘003 kg arany-ezüst 1445 méternél a syenites biotittracliytban 
pedig több helyen ólomércz-betelepüléseket látunk a nélkül, hogy szabályos 
telér alakult volna. Ez ólomércz vagy 60 m kiterjedésben észlelhető; fém¬ 
tartalma 19 kg ólom és 0'035 kg arany-ezüst. Az 1910 m-nél a 
Ferencz-ér quarzos telére fordul elő, melynek fémtartalma 0'048 kg arany- 
ezüst; 2000 m-nél egy 4m vastag mészpátos telért (Amália-ér?), végre 
280 m-ben a Teréz-telért találjuk. 
A Ferencz-császár-altárna vonalában a külszínen talált kőzetek a 
következők: 
A tárna syenites biotittracliytban van megütve, melyet nem sokára 
tőszomszédságában pyroxentrachyt vált fel. A tárna vonalában a külszínen a 
180 m-ben lép fel és tart a brennertárnai völgyön túl, hol a 430 m-ben a 
porphyros biotittrachyttal érintkezik. 910 m-ben ismét pyroxentrachytot talá¬ 
lunk, mely Hodrushelység völgyéig vagy 60 m-re még ezentúl is tart; itt 
a mint a szelvény mutatja, a pyroxentrachyt lávái a porphyros biotittrachyt 
fölött terültek el. Innét egész közel Lill-aknához az úgynevezett «Zie- 
genleiten»-hegységet a metamorf palákhoz tartozó quarzit képezi, és a 
(25) 
