JANKÓ JÁNOS: 
26 
mint a szelvényből látható, a porphyros biotittrachyt fölött nyugszik, tehát 
ezen trachyt által emelve lett. Lill-akna közvetlen környékén és tovább D-re 
és K-re a Zipszer-akna felé porhypros biotittraehytot jegyezhetünk fel. 
A Ferencz-császár-altárna vonalában Zipszerakna felé ezen porphyros 
biotittrachyt a 850 m-ben quarzittal határos ; Zipszerakna felé 1380 m-ig tart, 
a hol ismét porphyros biotittrachyt következik. Zipszer-aknától vagy 60 m-re 
Ny-ra a porphyros és syenites biotitrachyt érintkezését találjuk. 
A mint a szelvény mutatja, a porphyros biotittrachyt a syenites bio- 
tittrachyton áttört es feltolta egyszersmind a quarzit-gneiszcsoportját. 
Zipszer-aknától a syenites biotittrachyt még vagy 130 m-re terjed, a hol 
quarzittal érintkezik, mely határon túl a tárna vonalában syenites biotit- 
trachyttal többé nem találkozunk. 
300 m-re a Zipszer-aknától a quarzit újból érintkezik pyroxentrachyt- 
tal, mely eltart 790 m-ig, a hol ismét quarzittal találkozik. A quarzit ezen¬ 
túl még vagy 1530 m-ig tart, és azután a pyroxentrachytnak engedi át a 
helyet, mely Pjerg-aknáig egyedül az uralkodó. 
E szelvényből látjuk, hogy pyroxentrachyt a quarzit közé behelyezke¬ 
dett és a syenites biotittraehytot, melyben sok gneiszzárvány van, fedi, más¬ 
részt pedig a quarzit és porphyros biotittrachyt mellett tört fel. 
A porphyros biotittrachyt a quarzit és a pyroxentrachyt alatt teriü el, 
másrészt pedig irruptiókat képez syenites biotittrachyttal együttesen fellépve a 
kovás, zöldes palákban, az aplitbau és a gneiszban. 
A TUNISZI I)ZSEBEL-BIJ-KORNEIN GEOLÓGIÁJÁHOZ. 
Ifj. Jankó JÁNOs-tól. 
Előadatott a magyarhoni földtani társulat 1889. november 6-án tartott szakülésében.) 
A budapesti kereskedelmi és iparkamara megbízásából folyó (1889.) 
/ 
evben is szerencsém volt egy tanulmány-utat tennem Eszak-Afrikában s ez 
alkalommal a tripolisz-tunisz-algiriai partvonalat látogatván meg, a tuniszi 
I)zsebel-Bu-Kornein geológiai viszonyait óhajtom megismertetni s a magam¬ 
mal hozott anyagból egyetmást bemutatni.* 
* Mielőtt azt tenném, ((Egyiptom geológiájához» czírnii czikkemhez (Földt. 
Közi. 1889. 336. 1.) kivánok két megjegyzést tenni. Credner (Elemente dér Geologie 
1887. 249. 1.) és mások német munkáiban oly feljegyzéseket találtam, melyek szerint 
az Egyiptom deltája előtti keskeny földnyelv geológiai szerkezete, meszes alkata már 
régebben ismeretes volna. Tudomásom szerint Credner ezt nem a saját tapasztalata 
alapján állítja, de forrását sem nevezi meg, s minthogy én az egész általam ismert 
