A DZSEBEL-BU-KORNEIN. 
29 
töltik ki. 1 A tuniszi öböl keleti partját a Bon-félsziget képezi, melynek terü¬ 
letét Holland úgy jellemzi geologiailag, 2 mint a melyen a legalsó kréta¬ 
emelet, a neocom az uralkodó, még pedig a Bon-foktól Zagánig mindenütt,, 
fossziliákban szegény, leveles, szürkés fekete márga, közbeékelt tömör mész- 
padokkal, melyen felsőbb fekvésben fekete glaukonitos mészmárga nyugszik 
kevés kövülettel, 3 az aptienre emlékeztető ammonitekkel 4 , s e fölött még 
urgonien-márványmész is található. 
A Zaguán-csoport, mely Tunisz kontinentális részeben magva és 
kiinduló pontja azon begyvonulatoknak, melyek Bona felszigetét behálóz¬ 
zák, két redőt bocsát meg észak felé is, ezek egyike a Dzsebel-Reszász; 
másika, mely a tuniszi öböl partjain uralkodik, a Dzsebel-Bu-Ivornein. 
A Dzsebel-Bu-Kornein vagyis a «Ketszarvu hegy» 5 tehát a tuniszi 
öböl déli partján fekszik, 14,500 méternyire Tunisz városától; 6 a Páristól 
számított keleti hosszúság 8° 2' 3" és az északi szélesség 36° 44' 51” alatt, 7 
s a kikötőben Európa felől jövet már messziről feltűnik, a mint kétcsucsii 
A Dzsebel-Bu-Kornein a Karthagó-fokról. 
Mérték 1:46,428. 
alakjával, meredek falakkal hirtelen a tenger szilié föle emelkedik. A Dzsebel- 
Bu-Kornein külön csoportot látszik képezni, mely tömegével I)K-i irányban 
halad sdél felől a Milianának egy ága választja el a Dzsebel-Reszásztól, majd 
a zaguáni lapály a Zaguán-csoporttól. A hegyvonulat legnagyobb szelessége 
körülbelül a tengerpartnál van, a hol ez mintegy három km-nyi, egész 
hossza alig tehető 6—7 km-re, míg a csúcs maga a tengerparttól az alapon 
számítva alig van 2 km-re, a mi a hegy lejtőin s kanyargós ösvényein ter¬ 
mészetesen jóval tetemesebb. 
1 Partsch, Peterm. Geogr. Mitth. 1883. 201. 1. — Fischer, u. o. 1—13., 33—34. 1. 
2 Rolland, Compte Rendű Acad. Paris. 1885. 101. k. 1184—-1187. 1. 
8 Belemnites dilatatus, Ancyloeeras, Pliylloceras, Terebratula tamarindus. 
4 A Placenticeras Nisus és a Desmoceras Emmerici rokonai. 
5 A dzsebel arabril azt jelenti: hegy; a bu a berber nyelv tuniszi szójárásában 
ép úgy birtokviszonyt fejez ki, mint különben a zu vagy du; a kornein két szarvat 
jelent. J. J. Marcel, Tunis, Paris, 1885. 
8 Dtjveyrier, La Tunisie, Paris, 1881. 73. 1. 
7 Smyth, Galliano és másoknak a Cap Cartkagenára, Cap Bonre és La Gou- 
lettre vonatkozó meghatározásai alapján kiszámítva és a franczia tengerészeti munká¬ 
latok alapján rectificálva. Zách, Corresp. Astron. 1819, I. k. 65. és 73. 1. 
(29) 
