30 
JANKÓ JÁNOSI 
A tengerpart felől tekintve a kegy alakulásában négy övét különböz¬ 
tethetünk meg, a parttól a csúcsig vertikális irányban; az első a parti rész; 
a második a begy balmos alja; a harmadik a heg} 7 meredeken felemelkedő 
egységes tömege, a negyedik a csúcs sziklakoronája. 
Az első szakasz a tengerparttól a kegyaljáig teljesen sik vidék, mely 
alig emelkedik 12—lő m-nyire a tengerszin fölé, szélessége pedig egy km. 
A partszegélytől jó 800 rn-nyi szélességben a teret a legtisztább tengeri 
homok tölti ki, számos kagylóval, pocsolyáiban teknős békával, száraz 
helyein futó bogarakkal. E komokterületet szelíd emelkedéssel a Tuniszból 
Szulejmanba vivő országút választja el a begy aljában fekvő s mintegy 500 
főnyi lakossággal kiró Hammam-Lif falucskától; 1 itten van a dar-el-bej 
vagyis a bej nyaraló kastélya, mely jelenleg a fürdő helyiségéül szolgál, 
minthogy a két forrás itten buggyan ki. Az út maga már nem homokon 
keresztül vezet, hanem a begyaljának meszes, márgás talaját szeli át, mely¬ 
nek talaját Stache is vizsgálta ugyan, de bár kammam-lifi kirándulásának 
leírását megígérte, ez ideig Ígéretét be nem váltotta. Ez alsó régióban két 
érdekesebb geológiai jelenseg az, a mivel meg kell ismerkednünk : az egyik a 
part sülyedése. a másik a hőforrás. 
Ha a part hosszában kis sétát teszünk, kisebb római épületeknek, nya¬ 
ralóknak falalapjaira találunk, melyek a tengertől 30—40 rn-nyi távolság¬ 
ban állanak, hová ma a tenger hullámai is eljutnak, sőt a romokon túl is 
terjednek mintegy 200 m-nyire a hepehupás parton. A vasúti indulóbáznál, 
mely Tuniszból Hammam-Lifba visz, ott tartózkodásom idejében útépítési 
czelokból a gazzal benőtt homoktalajai felszaggatták s itt egy méternyi 
mélységben kemény mésztalajra találtak s ugyancsak innen egyes régészeti 
tárgyak is kerültek elő. A mész minősége ugyanaz volt, mint a mi a begyet 
alkotja. A homokos jjart és útvonal közt az emelkedés hirtelen mintegy 
8—9 m, s a hol az ut szélén annak meszalapja a tenger felé feltárul, részint 
csigákban, részint egyéb jelekben oly nyomokra találunk, melyek igazolják, 
hogy a tenger nem ritkán az útig is felnyomúl s ezt a lakosság is bizonyítja. 
Annyi kétségtelen, hogy az úttól a tengerpartig oly mészpaddal van dolgunk, 
melyen egykor római nyaralók állottak, ott, hová ma az áradás hullámokat 
torlaszol fel s e mészpad jelenleg alásülyedése folytán, mely jelenség okai¬ 
nak magyarázatára eleg anyagom meg nincs, egy tengeri homokkal kitöltött 
medencze alapjává lön. 
A fürdöházban két forrás buggyan fel. Mindkettő hő- és ásványforrás 
1 A két forrásnak külön neve van. Az egyik a Hammam-el-Lif (a csúcson, 
fokon levő fürdő), a másik Hammam-el-Enf. Az enf orrot jelent s ugyanazon értel¬ 
met fejezi ki, mint a lif, vagyis hogy a fürdő a part egy csúcsa alatt egy kis fokon 
áll. Mind a két név külön van meg s nem egyet jelent, mint azt Reclus hiszi 
(Nouv. Geogr. Univ. XI. k. 240.1.). A vasúti állomás neve azonban csak Hammam Lif. 
(30) 
