A DZSEBEL-BU-KORNEIN. 
31 
s úgy hőfokuk egyeulősége mint a vegyi elemzes eredményeinek azonos¬ 
sága szerint ugyanazon víztömegből számlázottaknak tekinthetők. A fürdő 
hőfokát előttem már Guyon mérte s azt 40°-nak találta, 1 ez adatot közli 
Keclus is, 2 3 mérte továbbá dr. Kleist, ki azt 48—49°-nak találta, 8 mind¬ 
kettő Celsius szerint. Én 1889 juuius 5-én 46*5° C.-nak mértem, a mi persze 
az ily források részben periodikus hőfoki változásait figyelembe véve, nem 
zárja ki a másik két megfigyelés pontosságát. A források vizének tartalma 
Kleist es Schrenk szerint a következő: Egy kg vízben van chlornatrium 
(9*70), chlorcalcium (1 *09), chlormagnózium (0*55), kónsavas mész (1 *53), 
kensavas káli (0*1 1), kensavas nátron (0'109), szénsavas mész (0*28), szén¬ 
savas magnézium (0* 12), szénsav 220 Cc, ezenkívül kovasav, borsavas mag- 
nezia, chlorkalium és vas nyomai. 4 A víz tehát sok chlorsavas és kénsavas sót 
valamint szabad szénsavat tartalmaz s így rheumatikus bajok ellen kétség¬ 
telenül igen jó. 5 
A második régió 6 * azon halmokból áll, melyek közvetlen a kis falu 
felett emelkednek a Dzsebel Bu Kornein előhegyeiként, hozzá nyugatról 
fűződnek s meredeken alátekintő lejtőjével együtt völgykatlant zárnak körül, 
melynek keskeny fenekén a hegyoldalból leszakadó görgetegek és törmelé¬ 
kek a járást-kelést szerfelett megnehezítik. A kis völgyben, melyet jó ideig 
kisértem, mindenütt az erosio nyomaival találkoztam, s bár júniusban egy 
csepp víz sem volt benne, télen azonban heves folyású patak rohan alá s 
csak a csendesebb szurdokokban találunk iszaplerakodásokat. Mindkét hegy¬ 
hát vonulatában a rétegek csapása, addig míg nyugaton a parttól el nem 
görbülnek, ugyanolyan m int a csúcsé, vagyis a déllövel kelet felé 7o — 80° 
szöget képez a dőlés. 
A két hegyhát közül az első, az alsó, legmagasabb pontján a 150m 
magasságot sem éri el s rétegeinek mintegy 22 fokos dőlésével (ÉÉNy) 
1 Guyon, Eaux thermales de la Tunisie. 
2 Reclus, Nouv. Geogr. Univ. XI. k. 240. 1. 
3 Dr. Kleist und Schrenk von Notzing, Timis und seine Umgebung 1888. 137. 1 
4 Kleist és Schrenk, i. k. 
5 A hajón, melyen az utat Dzserbatól Tuniszig megtettem, egy sypkilitikus 
zenész utazott, ki Konstantinápolyból jött. A betegség elnyomorította kezét, lábát; 
baja családi volt s mint elmondá, bátyja is oly nyomorék volt, s az orvosok, kik 
bátyját megvizsgálták, kijelentek, hogy veszve van. Ekkor a halálra Ítélt elment Ham- 
mam-Lifbe, használta a fürdőt, minden táplálékát zöldség képezte s fél év sem telt 
bele s már meggyógyult, és — a mint mondja — ama egészséges mint a makk, erős 
mint az oroszlán#. A fürdő vendégei közt több bőrbeteget találtam, kik mindannyian 
dicsérték a fürdő jóságát. 
6 A hegyet és bányáit Redon bányageologus úrral jártam be, kit egy franczia 
vállalat küldött ide, hogy a régi római ólom- és ónbányákat kémlelje ki. Megegyezé¬ 
sünk szerint ő az elemzéseket dolgozza ki, míg a vidék geológiai leírását én végez¬ 
tem el. 
[31] 
