TÉGLÁS GÁBOR : 
(Í6 
AZ ERDÉLYI ÉRCZHEGYSÉG GYÉBEN ZÁMTÓL AZ OMPOLY VÖLGYÉIG 
KINYOMOZOTT BARLANGOK RÖVID ÁTTEKINTÉSE. 
Téglás Gábor. 
A magyar tudományos Akadémia támogatásával 1881-től 1885-ig végzett 
barlangkutatásaim eredményét egy terjedelmesebb monographia alakjában veszik 
legközelebbről az érdeklődők. Ama számos barlangüreg, dolina és búvópatak, 
valamint a minduntalan megujjuló sziklaszoros közül, melyeket a tudományos 
Akadémiához benyújtott terjedelmes jelentésemben felölelek, édes kevés szerepelt 
korábban az irodalomban s csupán Torma Zsófia úrnő tett a kolozsvári múzeum¬ 
egylethez 1879-ben benyújtott felolvasásában jelentést az algyógyi Kőalja barlang¬ 
járól és Bielz Albert, a nagyszebeni Karpathen-Verem évkönyveiben közölt barlang¬ 
jegyzékében a csigmói barlangot hozták volt említésbe. Még azt megelőzőleg 
Kőváry László Erdély földe ritkaságai ez. műve Boicza (Kisbánya) egyik barlangját 
tartalmazza Zeyk Jánosnak 1835-ki útleirása nyomán. 
E helyen legyen szabad részletes monographiám eredményét adnom a követ¬ 
kező rövid kivonatban. 
1. Godinesdi völgy Zámtól északkeletre, egy kis hegyi patak mellett felfelé 
haladva érjük Godinesd helységet. Odáig utunk rövidítésével Tamasesdnél látha¬ 
tunk egy barlangos üreget. Godinesd több házcsoportból összeszövődő hegyi falu. 
A Szásza nevű házcsoportnál kimagasló balparti szirt (Colcu) jókora magasságban 
mindjárt egy barlanggal fogad. 1. A főcsarnok 62 m hosszú s ott a csepkövesedés 
egy emelvényt képezett. A lehulló vízcseppek ennek felületét medenczeformán 
kiöblösítik s az így képződő kis tócsákból barlangi gyöngyöt is gyűjthetünk. 
A balra haladó csarnok 3 keleti és egy északi ágra oszlik s mindenikben jelenté¬ 
keny cseppkővesedéssel találkozunk. A főág teljes hossza 100 méter. 
2. Fennebb haladva a patak mentén, a legfelsőbb házcsoportnál Krisán 
Péter házával szemben ismét a balpavton fogad az a barlang, melynek prashistoricus 
cserép-, csont- és kőtárgyairól hivatolt jelentésemben szólottám. A barlangba egy 
patak zuhan be a Paltina Sirului kaszálóról s beszüremlései által is tetemes 
cseppkövesedés színhelyévé vált. 
II. Guraszádi völgy barlangjai: A) Felsö-Boj. 
3. Zámtól felfelé a magyar államvasutak guraszádi megálló helyén álla¬ 
podunk meg. Guraszáda felett a balról kinálkozó második oldalvölgybe kell 
behatolnunk, hol csakhamar elérjük elébb Alsó-, majd Felső-Boj helységet. 
Utóbbi felett éles gerincz alakjában fejlődött ki az a mészvonulat, melynek egyes 
tömzsei, kúpos tagjai Godinesdre, Tamasesdre, sőt Zámnál a Maros bal partjára 
is átcsapnak. A felső-boji mészsziklák sorából különösen a Galbina s ettől keletre 
eső Vurvu Lucia válik ki. Ezektől délre, vagyis a helység által kitöltött nagy 
medencze felé egy patakkifolyás jelöli az első barlangot. A szűk barlangosodás 
csakis a vízkifolyás csatornájául szolgál s a mészpadok elválása következtében 
úgyszólva alakulóban van. 
(36) 
