erdélyi barlangok. 
37 
4. Hatalmasabb barlanggal találkozunk a Vurvu Lucia mögött. Odáig délről 
északra kifejlett dolinasor mellett vezet ösvényünk. A dolinasor jelöli az elébb 
elhagyott barlanghoz lejtő földalatti vízfolyás útját s 20—30 méternyi átmérővel 
biró öblösödései megannyi vízelnyelők. A nyolczadik dolina szemlélteti a patak 
eltűnését. Itt jobbra egy ivezetes barlangnyílást pillantunk meg. A barlang csak¬ 
hamar két ágúvá fejlődik. A két ág azután ismét egyesül, s vastag szoborformákkal 
borított padlózata egy felsőbb emeletre magasul. Hátsó szakaszának boltozatát 
is gazdag cseppkövesedés díszíti. Hossza 100 m. 
5. Pár méterrel odább egy kisebb 22 m hosszú, de jelentéktelen barlanggal 
találkozunk. 
A közelben s főleg nyugat felé több kútformán kialakult dolina nyílik meg. 
A Gorgona mószszírten egy mély dolinát Pestere-Barlang néven emleget egészen 
indokolatlanul a nép. 
B) Kermazinesd és Danulesd közé eső barlangok. 
6. A megnevezett két helység határán a völgyi patak (Nagy vir-Valea 
more) egy nyílt barlangon, tehát természetes alagúton át végzi pályafutását. 
A nyílt barlang alsó kijárójánál egy vízimalom kelepelget. Benn több mellékodu 
és ág látható. Áradások idején olykor betömődik a barlang, úgy hogy mögötte 
az egész völgy tóvá alakul s erőszakosan magának utat nyitva, áradással borítja el 
Gruraszádáig le a völgyet. 
7. Az imént említett barlang közelében egy jóval kisebb, 25 m hosszú 
barlangot találunk. Ördögbarlang elnevezése nagy reményekre jogosított; de se 
terjedelem-, se egyéb tekintetben nem igényel sok figyelmet s ásatása eredményte¬ 
len maradt. 
III. A karácsonyfalva-kisbányai szoros barlangjai. Déváról Maros-Németinél 
elhagyva a Maros tág völgyét, a Kaján patak lesz kalauzunk. Ehhez szegődik aKis- 
Bányára (Boicza) vezető postáéit is, mely Karácsonyfájától (Krecsunyesd) Kis-Bá- 
nyáig (Boicza) 3 kilométer hosszúságban egy vadregényes szírtszorosba (Intre Piatra) 
hatol. Az átellenes szírtfalak mindenike Magúra nevű mésztetőt határol s a magas¬ 
ból egész sor barlangnyílást tüntet fel. 
A) A karácsonyfalvi Magúra. 
8. Helyrajzilag a Karácsonyfalvi Magurát kapjuk hamarább. Szédületes kecs¬ 
keösvényen majdnem a tetőig kell kikapaszkodnunk. Ott rézsut haladunk a szo¬ 
rosfölé s mindjárt elején egy kis barlangrés fogad. Ez tulajdonképen a vízfolyás rom¬ 
bolását jelzi, mely egy résen a hegytömegnek fordulva bontogatja annak anyagát. 
9. Sokkal meglepőbb a bennebb feltáruló hatalmas Balogu barlang, melyet 
én a budapesti tud. egyetem tanára és barlangkutatásim irányítója, űr. Szabó 
József egyetemi tanár úr nevével tűntettem ki. A több mellékággal, öblösödéssel 
váltakozó barlang 81 méter hosszúságban hatol a hegy alá s első részleténél egy 
tág dolinával (Zdrindiginia-Csergettyű) nyílik a tetőre. 
A barlang három szakaszból áll, melyek egymástól a boltozat eltörpülései 
által vannak elválasztva. Egyik oldalága lejtősen kiszolgál épen a tetőre s ezen 
oly nyomokat észlelhetünk, melyek arra a feltevésre jogosítanak, miszerint az 
ősember is egyik kijárójául használj azt. A barlang gazdag őskori culturmarad- 
ványairól, az itt talált sokféle díszítésű és minőségű cserepekről, kis csontszerszá¬ 
mokról már kellőképen megemlékeztem. 
(87) 
