38 
TÉGLÁS GÁBOR: 
10. Felső elfalazott barlang (Zida cél d in sus). A meredek szírtfalon tovább 
szédítő szakadékok felett kanyarog ösvényünk, mígnem újabb barlanghoz jutunk. 
Annak ivezetes nyílását falazat zárta el a török invasiók zivataros időszakában 
s erre vonatkozik az «elfalazás* megnevezése. A 76 méter bosszú barlang könnyű 
kanyargásokkal mélyed a tető alá. Boltozata helyenkint kürtőformára magasodik 
s ott egy-egy dolina beszűrődése vehető észre. Hátsó szakaszát denevérek népe¬ 
sítik be, a mint azt az előbbi barlangban is észrevehetjük. Prsehistoricus jelentősé¬ 
géről említett jelentésem szól. A barlangot Hunfalvy János jeles tudósunk nevével 
különböztetém meg. 
11. A Magúra meredekjén még apró odvasodások láthatók, de azok alig 
érdemelnek említést. Le kell tehát kerülnünk a hegy lábánál tátongó alsó elfalazott 
barlanghoz (Zida cél d'in ios). Ennek tűzhelymaradványait, cserépmaradványait 
szintén leírtam. Alig 21 méternyire mélyed be s torkolata szintén el volt falazva. 
12. A Feredő (Feredeo) nevű odú. Az alig elfalazott barlang felett egy 
Vurties nevű pinczeforma üregesedés és egy Feredő nevű beomlott barlang 
látható. 
B) A kisbányai Magúra. Most a Magurának nyugati párkányára kell kerül¬ 
nünk, hol a Farkasverem (Gropa Lupului) nevű 20 méter hosszú barlang fogad. 
Odáig a Magúra tetőn a Szabóbarlangba (Balogu) hatoló Zdrindigmia (Csergettyű) 
nevű dolinát s több más tölcséres mélyedést érintünk. A barlang mély szakadék 
felett fekszik. 
A kisbányai oldalra (balpart) kerülve az odavaló Magúra meredekjét, ismét 
Karácsonyfalváról közelíthetjük meg legkönnyebben. Ennek nyugat és délre tekintő 
falában öblös üregesedések alakultak ki, melyek «Csűr» (Sure) néven jőnek a nép 
között említésbe. 
14-. A legfelső Csűr a Magúra ikersziklájához a Vertuphoz tartozik s terje¬ 
delemre a legcsekélyebb. 
15. A tulajdonképeni Felső-Csűr, vagy elnevezésem szerint «Báró Eötvös 
Loránd barlangi) csepkőképződéseivel tűnik ki leginkább. 65 m hosszú csarnoka 
két öblösödéssel végződik. Azok mindenikét szebbnél szebb csepkövesedés diszíti. 
A jobb felőliben mindazonáltal egy orgonához hasonló csoportozat érdemel figyel¬ 
met. A bányásznép oltárnak nézi s a bányaszellem tanyáját is ebbe helyezi. 
16. Alább egy igazi csűr fogad. Hármas nyílás kínálkozik abba s negyedikül 
egy beomlott barlang tátongó űrje járul. Főleg utóbbi helyen őskori cserepeket 
gyűjthetünk. Különben cseppkövesedés nem mutatkozik. 
17. Kevéssel alább egy előrugó sziklaszál mögött kell a görélyről az alsó 
Csűrhöz, vagy "gróf Kuun Géza barlangjához)) kikapaszkodnunk. Az öblös barlang¬ 
terem közepe felett egy kürtőforma dolina nyílik a szabadba s egy oldalágon át 
szintén odajuthatunk. Kettős nyílása közül a jobbfelőli egy sziklapárkányra 
nyílik. Ezen berendezés az ősember alkalmas tanyájává minŐsíté. 
IY. Kis-Bánya (Boicza) barlangja. 
18. A bányaközség közvetlen szomszédságában délre a Somos Cornet tető 
alá nyúlik e kis barlang, melyet ott Tolvaj barlang név alatt ismernek. Erről 
Kőváry is megemlékezik "Erdély földe ritkaságai) művében. 
Y. Barlangfalva (Pestere) odúi. 
19. A sokat ígérő helység felett a Karácsonyfájától oda szolgáló Magúra 
(38) 
